text:
# Grafenwald
Grafenwald är en skog i Österrike.   Den ligger i förbundslandet Niederösterreich, i den nordöstra delen av landet, 40 km norr om huvudstaden Wien.
Trakten runt Grafenwald består till största delen av jordbruksmark. Runt Grafenwald är det ganska tätbefolkat, med 86 invånare per kvadratkilometer.

title: Grafenwald

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Österrike|datum=2015-12}}
{{geobox
|
<!-- Här ska stå t.ex. Settlement -->
| geobox_width =
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name = Grafenwald
| native_name =
| other_name =
| other_name_note =
| other_name1 =
| other_name1_note =
| other_name2 =
| other_name2_note =
| other_name3 =
| other_name3_note =
| other_name4 =
| other_name4_note =
| other_name5 =
| other_name5_note =
| other_name6 =
| other_name6_note =
| other_name7 =
| other_name7_note =
| category_hide =
| category = Skog
| native_category =
<!-- *** Bild *** -->
| image =
| image_caption =
| image_size =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag =
| flag_type =
| flag_label =
| flag_note =
| flag_size =
| flag_border =
| symbol =
| symbol_type =
| symbol_label =
| symbol_note =
| symbol_size =
| symbol_border =
<!-- *** Namn *** -->
| official_name =
| official_name_type =
| official_name_label =
| official_name_note =
| etymology =
| etymology_type =
| etymology_label =
| etymology_note =
| motto =
| motto_type =
| motto_label =
| motto_note =
| nickname =
| nickname_type =
| nickname_label =
| nickname_note =
<!-- *** Land m.m. *** -->
| country_fold =
| country_flag = true
| country = Österrike
| country_type =
| country_label =
| country_note =
| country1 =
| country1_note =
| country2 =
| country2_note =
| country3 =
| country3_note =
| country4 =
| country4_note =
| country5 =
| country5_note =
| country6 =
| country6_note =
| country7 =
| country7_note =
| country8 =
| country8_note =
| country9 =
| country9_note =
| country10 =
| country10_note =
| country11 =
| country11_note =
| country12 =
| country12_note =
| country13 =
| country13_note =
| country14 =
| country14_note =
| country15 =
| country15_note =
| state_fold =
| state_flag =
| state = [[Niederösterreich]]
| state_type = Förbundsland
| state_label =
| state_note =
| state1 =
| state1_note =
| state2 =
| state2_note =
| state3 =
| state3_note =
| state4 =
| state4_note =
| state5 =
| state5_note =
| state6 =
| state6_note =
| state7 =
| state7_note =
| state8 =
| state8_note =
| state9 =
| state9_note =
| state10 =
| state10_note =
| state11 =
| state11_note =
| state12 =
| state12_note =
| state13 =
| state13_note =
| state14 =
| state14_note =
| state15 =
| state15_note =
| region_fold =
| region =
| region_type =
| region_label =
| region_note =
| region1 =
| region1_note =
| region2 =
| region2_note =
| region3 =
| region3_note =
| region4 =
| region4_note =
| region5 =
| region5_note =
| region6 =
| region6_note =
| region7 =
| region7_note =
| region8 =
| region8_note =
| region9 =
| region9_note =
| region10 =
| region10_note =
| region11 =
| region11_note =
| region12 =
| region12_note =
| region13 =
| region13_note =
| region14 =
| region14_note =
| region15 =
| region15_note =
| district_fold =
| district =
| district_type =
| district_label =
| district_note =
| district1 =
| district1_note =
| district2 =
| district2_note =
| district3 =
| district3_note =
| district4 =
| district4_note =
| district5 =
| district5_note =
| district6 =
| district6_note =
| district7 =
| district7_note =
| district8 =
| district8_note =
| district9 =
| district9_note =
| district10 =
| district10_note =
| district11 =
| district11_note =
| district12 =
| district12_note =
| district13 =
| district13_note =
| district14 =
| district14_note =
| district15 =
| district15_note =
| commune_fold =
| commune =
| commune_type =
| commune_label =
| commune_note =
| commune1 =
| commune1_note =
| commune2 =
| commune2_note =
| commune3 =
| commune3_note =
| commune4 =
| commune4_note =
| commune5 =
| commune5_note =
| commune6 =
| commune6_note =
| commune7 =
| commune7_note =
| commune8 =
| commune8_note =
| commune9 =
| commune9_note =
| commune10 =
| commune10_note =
| commune11 =
| commune11_note =
| commune12 =
| commune12_note =
| commune13 =
| commune13_note =
| commune14 =
| commune14_note =
| commune15 =
| commune15_note =
| municipality_fold =
| municipality =
| municipality_type =
| municipality_label =
| municipality_note =
| municipality1 =
| municipality1_note =
| municipality2 =
| municipality2_note =
| municipality3 =
| municipality3_note =
| municipality4 =
| municipality4_note =
| municipality5 =
| municipality5_note =
| municipality6 =
| municipality6_note =
| municipality7 =
| municipality7_note =
| municipality8 =
| municipality8_note =
| municipality9 =
| municipality9_note =
| municipality10 =
| municipality10_note =
| municipality11 =
| municipality11_note =
| municipality12 =
| municipality12_note =
| municipality13 =
| municipality13_note =
| municipality14 =
| municipality14_note =
| municipality15 =
| municipality15_note =
| parish_fold =
| parish =
| parish_type =
| parish_label =
| parish_note =
| parish1 =
| parish1_note =
| parish2 =
| parish2_note =
| parish3 =
| parish3_note =
| parish4 =
| parish4_note =
| parish5 =
| parish5_note =
| parish6 =
| parish6_note =
| parish7 =
| parish7_note =
| parish8 =
| parish8_note =
| parish9 =
| parish9_note =
| parish10 =
| parish10_note =
| parish11 =
| parish11_note =
| parish12 =
| parish12_note =
| parish13 =
| parish13_note =
| parish14 =
| parish14_note =
| parish15 =
| parish15_note =
<!-- *** Tillhörighet, inom området m.m. *** -->
| parent_fold =
| parent =
| parent_type =
| parent_label =
| parent_note =
| parent1 =
| parent1_note =
| parent2 =
| parent2_note =
| parent3 =
| parent3_note =
| range_fold =
| range =
| range_type =
| range_label =
| range_note =
| range1 =
| range1_note =
| range2 =
| range2_note =
| range3 =
| range3_note =
| road =
| road_type =
| road_label =
| road_note =
| road1 =
| road1_type =
| road1_label =
| road1_note =
| road2 =
| road2_type =
| road2_label =
| road2_note =
| road3 =
| road3_type =
| road3_label =
| road3_note =
| road4 =
| road4_type =
| road4_label =
| road4_note =
| border_fold =
| border =
| border_type =
| border_label =
| border_note =
| border1 =
| border1_note =
| border2 =
| border2_note =
| border3 =
| border3_note =
| border4 =
| border4_note =
| border5 =
| border5_note =
| border6 =
| border6_note =
| border7 =
| border7_note =
| border8 =
| border8_note =
| border9 =
| border9_note =
| border10 =
| border10_note =
| border11 =
| border11_note =
| border12 =
| border12_note =
| border13 =
| border13_note =
| border14 =
| border14_note =
| border15 =
| border15_note =
| border16 =
| border16_note =
| border17 =
| border17_note =
| border18 =
| border18_note =
| border19 =
| border19_note =
| border20 =
| border20_note =
| border21 =
| border21_note =
| border22 =
| border22_note =
| border23 =
| border23_note =
| border24 =
| border24_note =
| part_fold =
| part =
| part_type =
| part_label =
| part_note =
| part1 =
| part1_note =
| part2 =
| part2_note =
| part3 =
| part3_note =
| part4 =
| part4_note =
| part5 =
| part5_note =
| part6 =
| part6_note =
| part7 =
| part7_note =
| part8 =
| part8_note =
| part9 =
| part9_note =
| part10 =
| part10_note =
| part11 =
| part11_note =
| part12 =
| part12_note =
| part13 =
| part13_note =
| part14 =
| part14_note =
| part15 =
| part15_note =
| part16 =
| part16_note =
| part17 =
| part17_note =
| part18 =
| part18_note =
| part19 =
| part19_note =
| part20 =
| part20_note =
| part21 =
| part21_note =
| part22 =
| part22_note =
| part23 =
| part23_note =
| part24 =
| part24_note =
| part25 =
| part25_note =
| part26 =
| part26_note =
| part27 =
| part27_note =
| part28 =
| part28_note =
| part29 =
| part29_note =
| part30 =
| part30_note =
| part31 =
| part31_note =
| part32 =
| part32_note =
| part33 =
| part33_note =
| part34 =
| part34_note =
| part35 =
| part35_note =
| part36 =
| part36_note =
| part37 =
| part37_note =
| part38 =
| part38_note =
| part39 =
| part39_note =
| part40 =
| part40_note =
| part41 =
| part41_note =
| tributary_fold =
| child_fold =
| tributary_left_fold =
| child_left_fold =
| tributary_type =
| tributary_label =
| child_type =
| child_label =
| tributary_left =
| tributary_left_type =
| tributary_left_label =
| tributary_left_note =
| child_left =
| child_left_type =
| child_left_label =
| child_left_note =
| tributary_left1 =
| tributary_left1_note =
| child_left1 =
| child_left1_note =
| tributary_left2 =
| tributary_left2_note =
| child_left2 =
| child_left2_note =
| tributary_left3 =
| tributary_left3_note =
| child_left3 =
| child_left3_note =
| tributary_left4 =
| tributary_left4_note =
| child_left4 =
| child_left4_note =
| tributary_left5 =
| tributary_left5_note =
| child_left5 =
| child_left5_note =
| tributary_left6 =
| tributary_left6_note =
| child_left6 =
| child_left6_note =
| tributary_left7 =
| tributary_left7_note =
| child_left7 =
| child_left7_note =
| tributary_left8 =
| tributary_left8_note =
| child_left8 =
| child_left8_note =
| tributary_left9 =
| tributary_left9_note =
| child_left9 =
| child_left9_note =
| tributary_left10 =
| tributary_left10_note =
| child_left10 =
| child_left10_note =
| tributary_left11 =
| tributary_left11_note =
| child_left11 =
| child_left11_note =
| tributary_left12 =
| tributary_left12_note =
| child_left12 =
| child_left12_note =
| tributary_left13 =
| tributary_left13_note =
| child_left13 =
| child_left13_note =
| tributary_left14 =
| tributary_left14_note =
| child_left14 =
| child_left14_note =
| tributary_left15 =
| tributary_left15_note =
| child_left15 =
| child_left15_note =
| tributary_right_fold =
| child_right_fold =
| tributary_right =
| tributary_right_type =
| tributary_right_label =
| tributary_right_note =
| child_right =
| child_right_type =
| child_right_label =
| child_right_note =
| tributary_right1 =
| tributary_right1_note =
| child_right1 =
| child_right1_note =
| tributary_right2 =
| tributary_right2_note =
| child_right2 =
| child_right2_note =
| tributary_right3 =
| tributary_right3_note =
| child_right3 =
| child_right3_note =
| tributary_right4 =
| tributary_right4_note =
| child_right4 =
| child_right4_note =
| tributary_right5 =
| tributary_right5_note =
| child_right5 =
| child_right5_note =
| tributary_right6 =
| tributary_right6_note =
| child_right6 =
| child_right6_note =
| tributary_right7 =
| tributary_right7_note =
| child_right7 =
| child_right7_note =
| tributary_right8 =
| tributary_right8_note =
| child_right8 =
| child_right8_note =
| tributary_right9 =
| tributary_right9_note =
| child_right9 =
| child_right9_note =
| tributary_right10 =
| tributary_right10_note =
| child_right10 =
| child_right10_note =
| tributary_right11 =
| tributary_right11_note =
| child_right11 =
| child_right11_note =
| tributary_right12 =
| tributary_right12_note =
| child_right12 =
| child_right12_note =
| tributary_right13 =
| tributary_right13_note =
| child_right13 =
| child_right13_note =
| tributary_right14 =
| tributary_right14_note =
| child_right14 =
| child_right14_note =
| tributary_right15 =
| tributary_right15_note =
| child_right15 =
| child_right15_note =
| city_fold =
| city =
| city_type =
| city_label =
| city_note =
| city1 =
| city1_note =
| city2 =
| city2_note =
| city3 =
| city3_note =
| city4 =
| city4_note =
| city5 =
| city5_note =
| city6 =
| city6_note =
| city7 =
| city7_note =
| city8 =
| city8_note =
| city9 =
| city9_note =
| city10 =
| city10_note =
| city11 =
| city11_note =
| city12 =
| city12_note =
| city13 =
| city13_note =
| city14 =
| city14_note =
| city15 =
| city15_note =
| landmark_fold =
| landmark =
| landmark_type =
| landmark_label =
| landmark_note =
| landmark1 =
| landmark1_note =
| landmark2 =
| landmark2_note =
| landmark3 =
| landmark3_note =
| landmark4 =
| landmark4_note =
| landmark5 =
| landmark5_note =
| landmark6 =
| landmark6_note =
| landmark7 =
| landmark7_note =
| landmark8 =
| landmark8_note =
| landmark9 =
| landmark9_note =
| landmark10 =
| landmark10_note =
| landmark11 =
| landmark11_note =
| landmark12 =
| landmark12_note =
| landmark13 =
| landmark13_note =
| landmark14 =
| landmark14_note =
| landmark15 =
| landmark15_note =
| lake_fold =
| lake =
| lake_type =
| lake_label =
| lake_note =
| lake1 =
| lake1_note =
| lake2 =
| lake2_note =
| lake3 =
| lake3_note =
| lake4 =
| lake4_note =
| lake5 =
| lake5_note =
| lake6 =
| lake6_note =
| lake7 =
| lake7_note =
| lake8 =
| lake8_note =
| lake9 =
| lake9_note =
| lake10 =
| lake10_note =
| lake11 =
| lake11_note =
| lake12 =
| lake12_note =
| lake13 =
| lake13_note =
| lake14 =
| lake14_note =
| lake15 =
| lake15_note =
| mountain_fold =
| mountain =
| mountain_type =
| mountain_label =
| mountain_note =
| mountain1 =
| mountain1_note =
| mountain2 =
| mountain2_note =
| mountain3 =
| mountain3_note =
| mountain4 =
| mountain4_note =
| mountain5 =
| mountain5_note =
| mountain6 =
| mountain6_note =
| mountain7 =
| mountain7_note =
| mountain8 =
| mountain8_note =
| mountain9 =
| mountain9_note =
| mountain10 =
| mountain10_note =
| mountain11 =
| mountain11_note =
| mountain12 =
| mountain12_note =
| mountain13 =
| mountain13_note =
| mountain14 =
| mountain14_note =
| mountain15 =
| mountain15_note =
| building_fold =
| building =
| building_type =
| building_label =
| building_note =
| building1 =
| building1_note =
| building2 =
| building2_note =
| building3 =
| building3_note =
| building4 =
| building4_note =
| building5 =
| building5_note =
| building6 =
| building6_note =
| building7 =
| building7_note =
| building8 =
| building8_note =
| building9 =
| building9_note =
| building10 =
| building10_note =
| building11 =
| building11_note =
| building12 =
| building12_note =
| building13 =
| building13_note =
| building14 =
| building14_note =
| building15 =
| building15_note =
| river_fold =
| river =
| river_type =
| river_label =
| river_note =
| river1 =
| river1_note =
| river2 =
| river2_note =
| river3 =
| river3_note =
| river4 =
| river4_note =
| river5 =
| river5_note =
| river6 =
| river6_note =
| river7 =
| river7_note =
| river8 =
| river8_note =
| river9 =
| river9_note =
| river10 =
| river10_note =
| river11 =
| river11_note =
| river12 =
| river12_note =
| river13 =
| river13_note =
| river14 =
| river14_note =
| river15 =
| river15_note =
<!-- *** Lägen *** -->
| location =
| location_type =
| location_label =
| location_note =
| location_municipality =
| location_municipality1 =
| location_district =
| location_district1 =
| location_region =
| location_region1 =
| location_state =
| location_state1 =
| location_country =
| location_country1 =
| elevation = 293
| elevation_unit =
| elevation_note =
| prominence =
| prominence_unit =
| prominence_note =
| lat_d = 48.56889
| lat_m =
| lat_s =
| lat_NS =
| long_d = 16.24111
| long_m =
| long_s =
| long_EW =
| coordinates_no_title =
| coordinates_type =
| coordinates_format =
| coordinates_note =
| capital =
| capital_name =
| capital_type =
| capital_label =
| capital_note =
| capital_location =
| capital_location_type =
| capital_location_label =
| capital_location_note =
| capital_elevation =
| capital_elevation_unit =
| capital_elevation_note =
| capital_lat_d =
| capital_lat_m =
| capital_lat_s =
| capital_lat_NS =
| capital_long_d =
| capital_long_m =
| capital_long_s =
| capital_long_EW =
| capital_coordinates_type =
| capital_coordinates_format =
| capital_coordinates_note =
| subcapital_fold =
| subcapital =
| subcapital_type =
| subcapital_label =
| subcapital_note =
| subcapital1 =
| subcapital1_note =
| subcapital2 =
| subcapital2_note =
| subcapital3 =
| subcapital3_note =
| subcapital4 =
| subcapital4_note =
| subcapital5 =
| subcapital5_note =
| subcapital6 =
| subcapital6_note =
| subcapital7 =
| subcapital7_note =
| subcapital8 =
| subcapital8_note =
| subcapital9 =
| subcapital9_note =
| subcapital10 =
| subcapital10_note =
| subcapital11 =
| subcapital11_note =
| subcapital12 =
| subcapital12_note =
| subcapital13 =
| subcapital13_note =
| subcapital14 =
| subcapital14_note =
| subcapital15 =
| subcapital15_note =
| highest =
| highest_name =
| highest_type =
| highest_label =
| highest_note =
| highest_location =
| highest_location_type =
| highest_location_label =
| highest_location_note =
| highest_municipality =
| highest_municipality1 =
| highest_district =
| highest_district1 =
| highest_region =
| highest_region1 =
| highest_state =
| highest_state1 =
| highest_country =
| highest_country1 =
| highest_elevation =
| highest_elevation_unit =
| highest_elevation_note =
| highest_lat_d =
| highest_lat_m =
| highest_lat_s =
| highest_lat_NS =
| highest_long_d =
| highest_long_m =
| highest_long_s =
| highest_long_EW =
| highest_coordinates_type =
| highest_coordinates_format =
| highest_coordinates_note =
| lowest =
| lowest_name =
| lowest_type =
| lowest_label =
| lowest_note =
| lowest_location =
| lowest_location_type =
| lowest_location_label =
| lowest_location_note =
| lowest_municipality =
| lowest_municipality1 =
| lowest_district =
| lowest_district1 =
| lowest_region =
| lowest_region1 =
| lowest_state =
| lowest_state1 =
| lowest_country =
| lowest_country1 =
| lowest_elevation =
| lowest_elevation_unit =
| lowest_elevation_note =
| lowest_lat_d =
| lowest_lat_m =
| lowest_lat_s =
| lowest_lat_NS =
| lowest_long_d =
| lowest_long_m =
| lowest_long_s =
| lowest_long_EW =
| lowest_coordinates_type =
| lowest_coordinates_format =
| lowest_coordinates_note =
<!-- *** Floders lägen *** -->
| source =
| source_name =
| source_type =
| source_label =
| source_note =
| source_location =
| source_location_type =
| source_location_label =
| source_location_note =
| source_municipality =
| source_municipality1 =
| source_district =
| source_district1 =
| source_region =
| source_region1 =
| source_state =
| source_state1 =
| source_country =
| source_country1 =
| source_elevation =
| source_elevation_unit =
| source_elevation_note =
| source_length =
| source_length_unit =
| source_length_note =
| source_lat_d =
| source_lat_m =
| source_lat_s =
| source_lat_NS =
| source_long_d =
| source_long_m =
| source_long_s =
| source_long_EW =
| source_coordinates_type =
| source_coordinates_format =
| source_coordinates_note =
| source1 =
| source1_name =
| source1_type =
| source1_label =
| source1_note =
| source1_location =
| source1_location_type =
| source1_location_label =
| source1_location_note =
| source1_municipality =
| source1_municipality1 =
| source1_district =
| source1_district1 =
| source1_region =
| source1_region1 =
| source1_state =
| source1_state1 =
| source1_country =
| source1_country1 =
| source1_elevation =
| source1_elevation_unit =
| source1_elevation_note =
| source1_length =
| source1_length_unit =
| source1_lat_d =
| source1_lat_m =
| source1_lat_s =
| source1_lat_NS =
| source1_long_d =
| source1_long_m =
| source1_long_s =
| source1_long_EW =
| source1_coordinates_type =
| source1_coordinates_format =
| source1_coordinates_note =
| source2 =
| source2_name =
| source2_type =
| source2_label =
| source2_note =
| source2_location =
| source2_location_type =
| source2_location_label =
| source2_location_note =
| source2_municipality =
| source2_municipality1 =
| source2_district =
| source2_district1 =
| source2_region =
| source2_region1 =
| source2_state =
| source2_state1 =
| source2_country =
| source2_country1 =
| source2_elevation =
| source2_elevation_unit =
| source2_elevation_note =
| source2_length =
| source2_length_unit =
| source2_length_note =
| source2_lat_d =
| source2_lat_m =
| source2_lat_s =
| source2_lat_NS =
| source2_long_d =
| source2_long_m =
| source2_long_s =
| source2_long_EW =
| source2_coordinates_type =
| source2_coordinates_format =
| source2_coordinates_note =
| source_confluence =
| source_confluence_name =
| source_confluence_type =
| source_confluence_label =
| source_confluence_note =
| source_confluence_location =
| source_confluence_location_type =
| source_confluence_location_label =
| source_confluence_location_note =
| source_confluence_municipality =
| source_confluence_municipality1 =
| source_confluence_district =
| source_confluence_district1 =
| source_confluence_region =
| source_confluence_region1 =
| source_confluence_state =
| source_confluence_state1 =
| source_confluence_country =
| source_confluence_country1 =
| source_confluence_elevation =
| source_confluence_elevation_unit =
| source_confluence_elevation_note =
| source_confluence_lat_d =
| source_confluence_lat_m =
| source_confluence_lat_s =
| source_confluence_lat_NS =
| source_confluence_long_d =
| source_confluence_long_m =
| source_confluence_long_s =
| source_confluence_long_EW =
| source_confluence_coordinates_type =
| source_confluence_coordinates_format =
| source_confluence_coordinates_note =
| mouth =
| mouth_name =
| mouth_type =
| mouth_label =
| mouth_note =
| mouth_location =
| mouth_location_type =
| mouth_location_label =
| mouth_location_note =
| mouth_municipality =
| mouth_municipality1 =
| mouth_district =
| mouth_district1 =
| mouth_region =
| mouth_region1 =
| mouth_state =
| mouth_state1 =
| mouth_country =
| mouth_country1 =
| mouth_elevation =
| mouth_elevation_unit =
| mouth_elevation_note =
| mouth_lat_d =
| mouth_lat_m =
| mouth_lat_s =
| mouth_lat_NS =
| mouth_long_d =
| mouth_long_m =
| mouth_long_s =
| mouth_long_EW =
| mouth_coordinates_type =
| mouth_coordinates_format =
| mouth_coordinates_note =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length =
| length_type =
| length_label =
| length_unit =
| length_orientation =
| length_note =
| length1 =
| length1_type =
| length1_label =
| length1_unit =
| length1_orientation =
| length1_note =
| length2 =
| length2_type =
| length2_label =
| length2_unit =
| length2_orientation =
| length2_note =
| length3 =
| length3_type =
| length3_label =
| length3_unit =
| length3_orientation =
| length3_note =
| length4 =
| length4_type =
| length4_label =
| length4_unit =
| length4_orientation =
| length4_note =
| width =
| width_type =
| width_label =
| width_unit =
| width_orientation =
| width_note =
| width1 =
| width1_type =
| width1_label =
| width1_unit =
| width1_orientation =
| width1_note =
| width2 =
| width2_type =
| width2_label =
| width2_unit =
| width2_orientation =
| width2_note =
| width3 =
| width3_type =
| width3_label =
| width3_unit =
| width3_orientation =
| width3_note =
| width4 =
| width4_type =
| width4_label =
| width4_unit =
| width4_orientation =
| width4_note =
| height =
| height_type =
| height_label =
| height_unit =
| height_note =
| height1 =
| height1_type =
| height1_label =
| height1_unit =
| height1_note =
| height2 =
| height2_type =
| height2_label =
| height2_unit =
| height2_note =
| height3 =
| height3_type =
| height3_label =
| height3_unit =
| height3_note =
| height4 =
| height4_type =
| height4_label =
| height4_unit =
| height4_note =
| number =
| number_type =
| number_label =
| number_note =
| number1 =
| number1_type =
| number1_label =
| number1_note =
| number2 =
| number2_type =
| number2_label =
| number2_note =
| number3 =
| number3_type =
| number3_label =
| number3_note =
| number4 =
| number4_type =
| number4_label =
| number4_note =
| depth =
| depth_type =
| depth_label =
| depth_unit =
| depth_note =
| depth1 =
| depth1_type =
| depth1_label =
| depth1_unit =
| depth1_note =
| depth2 =
| depth2_type =
| depth2_label =
| depth2_unit =
| depth2_note =
| depth3 =
| depth3_type =
| depth3_label =
| depth3_unit =
| depth3_note =
| depth4 =
| depth4_type =
| depth4_label =
| depth4_unit =
| depth4_note =
| volume =
| volume_type =
| volume_label =
| volume_unit =
| volume_note =
| volume1 =
| volume1_type =
| volume1_label =
| volume1_unit =
| volume1_note =
| volume2 =
| volume2_type =
| volume2_label =
| volume2_unit =
| volume2_note =
| volume3 =
| volume3_type =
| volume3_label =
| volume3_unit =
| volume3_note =
| volume4 =
| volume4_type =
| volume4_label =
| volume4_unit =
| volume4_note =
| weight =
| weight_type =
| weight_label =
| weight_unit =
| weight_note =
| weight1 =
| weight1_type =
| weight1_label =
| weight1_unit =
| weight1_note =
| weight2 =
| weight2_type =
| weight2_label =
| weight2_unit =
| weight2_note =
| weight3 =
| weight3_type =
| weight3_label =
| weight3_unit =
| weight3_note =
| weight4 =
| weight4_type =
| weight4_label =
| weight4_unit =
| weight4_note =
| watershed =
| watershed_type =
| watershed_label =
| watershed_decimals =
| watershed_unit =
| watershed_note =
| area =
| area_type =
| area_label =
| area_decimals =
| area_unit =
| area_date =
| area_as_of =
| area_note =
| area_land =
| area_land_type =
| area_land_label =
| area_land_decimals =
| area_land_unit =
| area_land_note =
| area_land_percentage =
| area_land_percentage_round =
| area_land_share =
| area_land_share_round =
| area_percentage_round =
| area_share_round =
| area_water =
| area_water_type =
| area_water_label =
| area_water_decimals =
| area_water_unit =
| area_water_note =
| area_water_percentage =
| area_water_percentage_round =
| area_water_share =
| area_water_share_round =
| area_urban =
| area_urban_type =
| area_urban_label =
| area_urban_decimals =
| area_urban_unit =
| area_urban_date =
| area_urban_as_of =
| area_urban_note =
| area_urban_percentage =
| area_urban_percentage_round =
| area_urban_share =
| area_urban_share_round =
| area_municipal =
| area_municipal_type =
| area_municipal_label =
| area_municipal_decimals =
| area_municipal_unit =
| area_municipal_date =
| area_municipal_as_of =
| area_municipal_note =
| area_municipal_percentage =
| area_municipal_percentage_round =
| area_municipal_share =
| area_municipal_share_round =
| area_metro =
| area_metro_type =
| area_metro_label =
| area_metro_decimals =
| area_metro_unit =
| area_metro_date =
| area_metro_as_of =
| area_metro_note =
| area_metro_percentage =
| area_metro_percentage_round =
| area_metro_share =
| area_metro_share_round =
| area1 =
| area1_type =
| area1_label =
| area1_unit =
| area1_date =
| area1_note =
| area1_share =
| area1_share_round =
| area2 =
| area2_type =
| area2_label =
| area2_unit =
| area2_date =
| area2_note =
| area2_share =
| area2_share_round =
| area3 =
| area3_type =
| area3_label =
| area3_unit =
| area3_date =
| area3_note =
| area3_share =
| area3_share_round =
| area4 =
| area4_type =
| area4_label =
| area4_unit =
| area4_date =
| area4_note =
| area4_share =
| area4_share_round =
| area5 =
| area5_type =
| area5_label =
| area5_unit =
| area5_date =
| area5_note =
| area5_share =
| area5_share_round =
| area6 =
| area6_type =
| area6_label =
| area6_unit =
| area6_date =
| area6_note =
| area6_share =
| area6_share_round =
| area7 =
| area7_type =
| area7_label =
| area7_unit =
| area7_date =
| area7_note =
| area7_share =
| area7_share_round =
| area8 =
| area8_type =
| area8_label =
| area8_unit =
| area8_date =
| area8_note =
| area8_share =
| area8_share_round =
| area9 =
| area9_type =
| area9_label =
| area9_unit =
| area9_date =
| area9_note =
| area9_share =
| area9_share_round =
| area10 =
| area10_type =
| area10_label =
| area10_unit =
| area10_date =
| area10_note =
| area10_share =
| area10_share_round =
| area11 =
| area11_type =
| area11_label =
| area11_unit =
| area11_date =
| area11_note =
| area11_share =
| area11_share_round =
| area12 =
| area12_type =
| area12_label =
| area12_unit =
| area12_date =
| area12_note =
| area12_share =
| area12_share_round =
| discharge =
| discharge_average =
| discharge_type =
| discharge_location =
| discharge_location_note =
| discharge_label =
| discharge_unit =
| discharge_note =
| discharge_max =
| discharge_max_unit =
| discharge_max_note =
| discharge_min =
| discharge_min_unit =
| discharge_min_note =
| discharge1_average =
| discharge1_type =
| discharge1_location =
| discharge1_unit =
| discharge1_note =
| discharge2_average =
| discharge2_location =
| discharge2_unit =
| discharge2_note =
| discharge3_average =
| discharge3_location =
| discharge3_unit =
| discharge3_note =
| discharge4_average =
| discharge4_location =
| discharge4_unit =
| discharge4_note =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population =
| population_type =
| population_label =
| population_date =
| population_as_of =
| population_note =
| population_urban =
| population_urban_type =
| population_urban_label =
| population_urban_date =
| population_urban_as_of =
| population_urban_note =
| population_municipal =
| population_municipal_type =
| population_municipal_label =
| population_municipal_date =
| population_municipal_as_of =
| population_municipal_note =
| population_metro =
| population_metro_type =
| population_metro_label =
| population_metro_date =
| population_metro_as_of =
| population_metro_note =
| population1 =
| population1_type =
| population1_label =
| population1_date =
| population1_note =
| population2 =
| population2_type =
| population2_label =
| population2_date =
| population2_note =
| population3 =
| population3_type =
| population3_label =
| population3_date =
| population3_note =
| population4 =
| population4_type =
| population4_label =
| population4_date =
| population4_note =
| population5 =
| population5_type =
| population5_label =
| population5_date =
| population5_note =
| population6 =
| population6_type =
| population6_label =
| population6_date =
| population6_note =
| population7 =
| population7_type =
| population7_label =
| population7_date =
| population7_note =
| population8 =
| population8_type =
| population8_label =
| population8_date =
| population8_note =
| population9 =
| population9_type =
| population9_label =
| population9_date =
| population9_note =
| population10 =
| population10_type =
| population10_label =
| population10_date =
| population10_note =
| population11 =
| population11_type =
| population11_label =
| population11_date =
| population11_note =
| population12 =
| population12_type =
| population12_label =
| population12_date =
| population12_note =
| population_density =
| density_type =
| density_label =
| population_density_round =
| population_density_hide =
| population_density_note =
| population_urban_density =
| population_urban_density_type =
| population_urban_density_round =
| population_urban_density_note =
| population_municipal_density =
| population_municipal_density_type =
| population_municipal_density_round =
| population_municipal_density_note =
| population_metro_density =
| population_metro_density_type =
| population_metro_density_round =
| population_metro_density_note =
| population1_density =
| density1_type =
| density1_label =
| population1_density_round =
| population1_density_note =
| population2_density =
| density2_type =
| density2_label =
| population2_density_round =
| population2_density_note =
| population3_density =
| density3_type =
| density3_label =
| population3_density_round =
| population3_density_note =
| population4_density =
| density4_type =
| density4_label =
| population4_density_round =
| population4_density_note =
| population5_density =
| density5_type =
| density5_label =
| population5_density_round =
| population5_density_note =
| population6_density =
| density6_type =
| density6_label =
| population6_density_round =
| population6_density_note =
| population7_density =
| density7_type =
| density7_label =
| population7_density_round =
| population7_density_note =
| population8_density =
| density8_type =
| density8_label =
| population8_density_round =
| population8_density_note =
| population9_density =
| density9_type =
| density9_label =
| population9_density_round =
| population9_density_note =
| population10_density =
| density10_type =
| density10_label =
| population10_density_round =
| population10_density_note =
| population11_density =
| density11_type =
| density11_label =
| population11_density_round =
| population11_density_note =
| population12_density =
| density12_type =
| density12_label =
| population12_density_round =
| population12_density_note =
<!-- *** Egenskaper *** -->
| biome_fold =
| biome =
| biome_type =
| biome_label =
| biome_share =
| biome_note =
| biome1 =
| biome1_note =
| biome2 =
| biome2_note =
| biome3 =
| biome3_note =
| biome4 =
| biome4_note =
| biome5 =
| biome5_note =
| biome6 =
| biome6_note =
| biome7 =
| biome7_note =
| biome8 =
| biome8_note =
| biome9 =
| biome9_note =
| biome10 =
| biome10_note =
| biome11 =
| biome11_note =
| biome12 =
| biome12_note =
| biome13 =
| biome13_note =
| biome14 =
| biome14_note =
| biome15 =
| biome15_note =
| geology_fold =
| geology =
| geology_type =
| geology_label =
| geology_note =
| geology1 =
| geology1_note =
| geology2 =
| geology2_note =
| geology3 =
| geology3_note =
| geology4 =
| geology4_note =
| geology5 =
| geology5_note =
| geology6 =
| geology6_note =
| geology7 =
| geology7_note =
| geology8 =
| geology8_note =
| geology9 =
| geology9_note =
| geology10 =
| geology10_note =
| geology11 =
| geology11_note =
| geology12 =
| geology12_note =
| geology13 =
| geology13_note =
| geology14 =
| geology14_note =
| geology15 =
| geology15_note =
| orogeny_fold =
| orogeny =
| orogeny_type =
| orogeny_label =
| orogeny_note =
| orogeny1 =
| orogeny1_note =
| orogeny2 =
| orogeny2_note =
| orogeny3 =
| orogeny3_note =
| orogeny4 =
| orogeny4_note =
| orogeny5 =
| orogeny5_note =
| orogeny6 =
| orogeny6_note =
| orogeny7 =
| orogeny7_note =
| orogeny8 =
| orogeny8_note =
| orogeny9 =
| orogeny9_note =
| orogeny10 =
| orogeny10_note =
| orogeny11 =
| orogeny11_note =
| orogeny12 =
| orogeny12_note =
| orogeny13 =
| orogeny13_note =
| orogeny14 =
| orogeny14_note =
| orogeny15 =
| orogeny15_note =
| period_fold =
| period =
| period_type =
| period_label =
| period_note =
| period1 =
| period1_note =
| period2 =
| period2_note =
| period3 =
| period3_note =
| period4 =
| period4_note =
| period5 =
| period5_note =
| period6 =
| period6_note =
| period7 =
| period7_note =
| period8 =
| period8_note =
| period9 =
| period9_note =
| period10 =
| period10_note =
| period11 =
| period11_note =
| period12 =
| period12_note =
| period13 =
| period13_note =
| period14 =
| period14_note =
| period15 =
| period15_note =
| plant_fold =
| plant =
| plant_type =
| plant_label =
| plant_note =
| plant1 =
| plant1_note =
| plant2 =
| plant2_note =
| plant3 =
| plant3_note =
| plant4 =
| plant4_note =
| plant5 =
| plant5_note =
| plant6 =
| plant6_note =
| plant7 =
| plant7_note =
| plant8 =
| plant8_note =
| plant9 =
| plant9_note =
| plant10 =
| plant10_note =
| plant11 =
| plant11_note =
| plant12 =
| plant12_note =
| plant13 =
| plant13_note =
| plant14 =
| plant14_note =
| plant15 =
| plant15_note =
| animal_fold =
| animal =
| animal_type =
| animal_label =
| animal_note =
| animal1 =
| animal1_note =
| animal2 =
| animal2_note =
| animal3 =
| animal3_note =
| animal4 =
| animal4_note =
| animal5 =
| animal5_note =
| animal6 =
| animal6_note =
| animal7 =
| animal7_note =
| animal8 =
| animal8_note =
| animal9 =
| animal9_note =
| animal10 =
| animal10_note =
| animal11 =
| animal11_note =
| animal12 =
| animal12_note =
| animal13 =
| animal13_note =
| animal14 =
| animal14_note =
| animal15 =
| animal15_note =
| author_fold =
| author =
| author_type =
| author_label =
| author_note =
| author1 =
| author1_note =
| author2 =
| author2_note =
| author3 =
| author3_note =
| author4 =
| author4_note =
| author5 =
| author5_note =
| author6 =
| author6_note =
| author7 =
| author7_note =
| author8 =
| author8_note =
| author9 =
| author9_note =
| author10 =
| author10_note =
| author11 =
| author11_note =
| author12 =
| author12_note =
| author13 =
| author13_note =
| author14 =
| author14_note =
| author15 =
| author15_note =
| style_fold =
| style =
| style_type =
| style_label =
| style_note =
| style1 =
| style1_note =
| style2 =
| style2_note =
| style3 =
| style3_note =
| style4 =
| style4_note =
| style5 = [style5_note =
| style6 =
| style6_note =
| style7 =
| style7_note =
| style8 =
| style8_note =
| style9 =
| style9_note =
| style10 =
| style10_note =
| style11 =
| style11_note =
| style12 =
| style12_note =
| style13 =
| style13_note =
| style14 =
| style14_note =
| style15 =
| style15_note =
| material_fold =
| material =
| material_type =
| material_label =
| material_note =
| material1 =
| material1_note =
| material2 =
| material2_note =
| material3 =
| material3_note =
| material4 =
| material4_note =
| material5 =
| material5_note =
| material6 =
| material6_note =
| material7 =
| material7_note =
| material8 =
| material8_note =
| material9 =
| material9_note =
| material10 =
| material10_note =
| material11 =
| material11_note =
| material12 =
| material12_note =
| material13 =
| material13_note =
| material14 =
| material14_note =
| material15 =
| material15_note =
<!-- ***  Historia och administration *** -->
| established =
| established_type =
| established_label =
| established_note =
| established1 =
| established1_type =
| established1_label =
| established1_note =
| established2 =
| established2_type =
| established2_label =
| established2_note =
| established3 =
| established3_type =
| established3_label =
| established3_note =
| established4 =
| established4_type =
| established4_label =
| established4_note =
| date =
| date_type =
| date_label =
| date_note =
| date1 =
| date1_type =
| date1_label =
| date1_note =
| date2 =
| date2_type =
| date2_label =
| date2_note =
| date3 =
| date3_type =
| date3_label =
| date3_note =
| date4 =
| date4_type =
| date4_label =
| date4_note =
| management =
| management_body =
| management_type =
| management_label =
| management_note =
| management_location =
| management_location_type =
| management_location_label =
| management_location_note =
| management_municipality =
| management_municipality1 =
| management_district =
| management_district1 =
| management_region =
| management_region1 =
| management_state =
| management_state1 =
| management_country =
| management_country1 =
| management_elevation =
| management_elevation_unit =
| management_elevation_note =
| management_lat_d =
| management_lat_m =
| management_lat_s =
| management_lat_NS =
| management_long_d =
| management_long_m =
| management_long_s =
| management_long_EW =
| management_coordinates_type =
| management_coordinates_format =
| management_coordinates_note =
| government =
| government_type =
| government_label =
| government_note =
| government_location =
| government_location_type =
| government_location_label =
| government_location_note =
| government_municipality =
| government_municipality1 =
| government_district =
| government_district1 =
| government_region =
| government_region1 =
| government_state =
| government_state1 =
| government_country =
| government_country1 =
| government_elevation =
| government_elevation_unit =
| government_elevation_note =
| government_lat_d =
| government_lat_m =
| government_lat_s =
| government_lat_NS =
| government_long_d =
| government_long_m =
| government_long_s =
| government_long_EW =
| government_coordinates_type =
| government_coordinates_format =
| government_coordinates_note =
| owner =
| owner_type =
| owner_label =
| owner_note =
| mayor =
| mayor_type =
| mayor_label =
| mayor_party =
| mayor_note =
| leader =
| leader_type =
| leader_label =
| leader_party =
| leader_note =
| leader1 =
| leader1_type =
| leader1_label =
| leader1_party =
| leader1_note =
| leader2 =
| leader2_type =
| leader2_label =
| leader2_party =
| leader2_note =
| leader3 =
| leader3_type =
| leader3_label =
| leader3_party =
| leader3_note =
| leader4 =
| leader4_type =
| leader4_label =
| leader4_party =
| leader4_note =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public =
| public_type =
| public_label =
| public_note =
| visitation =
| visitation_type =
| visitation_label =
| visitation_date =
| visitation_note =
| access =
| access_type =
| access_label =
| access_note =
| discovery =
| discovery_type =
| discovery_label =
| discovery_note =
| discovery1 =
| discovery1_note =
| discovery2 =
| discovery2_note =
| discovery3 =
| discovery3_note =
| discovery4 =
| discovery4_note =
| discovery5 =
| discovery5_note =
| discovery6 =
| discovery6_note =
| discovery7 =
| discovery7_note =
| discovery_date =
| discovery_date_type =
| discovery_date_label =
| discovery_date_note =
| ascent =
| ascent_type =
| ascent_label =
| ascent_note =
| ascent1 =
| ascent1_note =
| ascent2 =
| ascent2_note =
| ascent3 =
| ascent3_note =
| ascent4 =
| ascent4_note =
| ascent5 =
| ascent5_note =
| ascent6 =
| ascent6_note =
| ascent7 =
| ascent7_note =
| ascent_date =
| ascent_date_type =
| ascent_date_label =
| ascent_date_note =
<!-- *** Koder *** -->
| timezone = [[Central European Time|CET]]
| timezone_type =
| timezone_label = Europe/Vienna
| utc_offset = +1
| timezone_note =
| timezone_DST = [[Central European Summer Time|CEST]]
| timezone_type_DST =
| timezone_label_DST =
| utc_offset_DST = +2
| timezone_note_DST =
| iso_code =
| iso_code_type =
| iso_code_label =
| iso_subcode =
| iso_code_note =
| postal_town =
| postal_town_type =
| postal_town_label =
| postal_town_note =
| postal_code =
| postal_code_type =
| postal_code_label =
| postal_code_note =
| area_code =
| area_code_type =
| area_code_label =
| area_code_note =
| code =
| code_type =
| code_label =
| code_note =
| codea =
| codea_type =
| codea_label =
| codea_note =
| codeb =
| codeb_type =
| codeb_label =
| codeb_note =
| codec =
| codec_type =
| codec_label =
| codec_note =
| code1 =
| code1_type =
| code1_label =
| code1_note =
| code1a =
| code1a_type =
| code1a_label =
| code1a_note =
| code1b =
| code1b_type =
| code1b_label =
| code1b_note =
| code1c =
| code1c_type =
| code1c_label =
| code1c_note =
| code2 =
| code2_type =
| code2_label =
| code2_note =
| code3 =
| code3_type =
| code3_label =
| code3_note =
| code4 =
| code4_type =
| code4_label =
| code4_note =
<!-- *** Unesco m.m. *** -->
| whs_name =
| whs_name_note =
| whs_year =
| whs_year_note =
| whs_number =
| whs_number_note =
| whs_region =
| whs_region_note =
| whs_criteria =
| whs_criteria_note =
| category_iucn =
| category_iucn_note =
| topo_map =
| topo_type =
| topo_label =
| topo_maker =
| topo_note =
| topo1_map =
| topo1_maker =
| topo1_note =
| topo2_map =
| topo2_maker =
| topo2_note =
| topo3_map =
| topo3_maker =
| topo3_note =
| topo4_map =
| topo4_maker =
| topo4_note =
| topo5_map =
| topo5_maker =
| topo5_note =
| topo6_map =
| topo6_maker =
| topo6_note =
| topo7_map =
| topo7_maker =
| topo7_note =
| topo8_map =
| topo8_maker =
| topo8_note =
| topo9_map =
| topo9_maker =
| topo9_note =
| topo10_map =
| topo10_maker =
| topo10_note =
| topo11_map =
| topo11_maker =
| topo11_note =
| topo12_map =
| topo12_maker =
| topo12_note =
| topo13_map =
| topo13_maker =
| topo13_note =
| topo14_map =
| topo14_maker =
| topo14_note =
| topo15_map =
| topo15_maker =
| topo15_note =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free =
| free_type =
| free_label =
| free_note =
| free1 =
| free1_type =
| free1_label =
| free1_note =
| free2 =
| free2_type =
| free2_label =
| free2_note =
| free3 =
| free3_type =
| free3_label =
| free3_note =
| free4 =
| free4_type =
| free4_label =
| free4_note =
| free5 =
| free5_type =
| free5_label =
| free5_note =
| free6 =
| free6_type =
| free6_label =
| free6_note =
| free7 =
| free7_type =
| free7_label =
| free7_note =
| free8 =
| free8_type =
| free8_label =
| free8_note =
| free9 =
| free9_type =
| free9_label =
| free9_note =
| free10 =
| free10_type =
| free10_label =
| free10_note =
| free11 =
| free11_type =
| free11_label =
| free11_note =
| free12 =
| free12_type =
| free12_label =
| free12_note =
| free13 =
| free13_type =
| free13_label =
| free13_note =
| free14 =
| free14_type =
| free14_label =
| free14_note =
<!-- *** Karta *** -->
| map = {{Kartposition Österrike|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption =
| map_size =
| map_locator = Österrike
| map_locator_x =
| map_locator_y =
| map_background =
| map1 =
| map1_caption =
| map1_size =
| map1_locator =
| map1_locator_x =
| map1_locator_y =
| map1_background =
| map2 =
| map2_caption =
| map2_size =
| map2_locator =
| map2_locator_x =
| map2_locator_y =
| map2_background =
<!-- *** KML *** -->
| KML =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| commons =
| commons_type =
| commons_label =
| commons_note =
| statistics =
| statistics_type =
| statistics_label =
| statistics_date =
| statistics_note =
| website =
| website_type =
| website_label =
| website_note =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes =
| footnotes_type =
| footnotes_label =
| footnotes_note =
| geonames = 3320349
}}

'''Grafenwald''' är <!--V.FRST-->en [[skog]] i [[Österrike]].<ref name = "gn3320349"/>   Den ligger i förbundslandet <!--ADM1-->[[Niederösterreich]], i den nordöstra delen av landet, {{formatnum:40}} km norr om huvudstaden [[Wien]].

Trakten runt Grafenwald består till största delen av [[jordbruksmark]].<ref name = "nasalandcover"/> Runt Grafenwald är det ganska tätbefolkat, med {{formatnum:86}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/>
== Källor ==

<references>
<ref name = "gn3320349">[{{Geonameslänk|gnid=3320349|name=grafenwald}} Grafenwald] at [{{Geonamesabout}} GeoNames.Org (cc-by)]; post uppdaterad 2000-12-07; databasdump nerladdad 2015-12-01</ref>

<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

[[Kategori:Skogar i Niederösterreich]]

Land: Österrike

Förbundsland: Niederösterreich


text:
# Socialistisk realism
Ej att förväxla med realsocialism eller socialrealism.
Socialistisk realism är en konstriktning baserad på en doktrin om konstens och konstnärens roll i uppbyggandet av det kommunistiska samhället, som formulerades i Sovjetunionen på 1930-talet. Den konstnärliga stil som doktrinen påbjöd kännetecknas av naturalism/realism och idealiserade skildringar av folket och kommunistpartiet. Den socialistiska realismen förklarades 1934 som allenarådande norm för alla Sovjetkonstnärer inom alla konstarter. Under andra hälften av 1900-talet blev den även föreskriven konstriktning i kommuniststater i Östeuropa och Asien.
Socialistisk realism är något annat än socialrealism. Den socialrealistiska konsten utgår inte från en viss partilinje utan förmedlar den enskilde konstnärens indignation över företeelser i samhället.

## Socialistiska realismen formuleras 1934
Vid den sovjetiska författarkongressen 1934 höll partisekreteraren i Leningrad, Andrej Zjdanov, det tal som befäste doktrinen om socialistisk realism. Diskussioner om konstens uppgift i ett socialistiskt samhälle hade då pågått under ett drygt decennium bland ideologer och konstnärer. I talet som Zjdanov höll vände han sig till författare och talade om litteratur men den socialistiska realismen skulle gälla som den officiella normen, eller "metoden", för all konst – litteratur, måleri, skulptur, musik, film och scenkonst.
I sitt tal förklarade Zjdonov att en sovjetisk författare ska ”framställa verkligheten i sin revolutionära utveckling” och att ”sanningsenligheten och det historiskt konkreta i den konstnärliga gestaltningen ska kombineras med en ideologisk omdaning och utbildning av det hårt arbetande folket i socialismens anda. Denna metod inom litteraturen och litteraturkritiken är vad vi kallar den socialistiska realismen”. Zjdonov sa vidare att den sovjetiska litteraturen "kan inte vara fientlig till romantiken, utan måste ha en ny slags romantik, en revolutionär romantik. Vi säger att den socialistiska realismen är den grundläggande metoden för litteraturen, och det förutsätter att revolutionär romantik ingår som en del i det litterära skapandet, för vårt partis hela liv, för den arbetande klassens hela liv och dess kamp består i en kombination av det mest stränga och samvetsgranna praktiska arbete och en stark känsla för heroiska handlingar och storslagna framtidsutsikter."
Sammanfattningsvis innebär "metoden" att konstnären ska gestalta den historiska verkligheten i en heroisk och romantisk stil så att den uppfostrar massorna i den socialistiska andan.

## Den socialistiska realismen i Sovjet
Den socialistiska realismens litteratur ger prov på allt ifrån tom propaganda till verk pulserande av liv. Detsamma gäller bildkonsten. All konst höll sig nära naturalismen och realismen, men sträckte sig inom måleriet till en luftig impressionism. Personlig och experimentell konst tilläts inte.
Åren kring revolutionen 1917 hade det funnits många röster och rörelser bland författare och konstnärer; där fanns modernistiska riktningar som konstruktivism, symbolism, expressionism och futurism, samt de som sökte sig bakåt - inom måleriet gruppen AChRR som såg sig som arvtagare till de realistiska artonhundratalsmålarna kallade Vandrarna (Peredvizjnikerna), och inom litteraturen de som åberopade Lev Tolstojs verk. Men under Stalin, som efterträtt Lenin 1924, hårdnade politiken gentemot konstnärer. När den första femårsplanen presenterades 1928 ingick skrivningar om konsten. Konstnärerna uppmanades att arbeta enligt socialismens riktlinjer och den experimenterande konsten avfärdades som "dekadent". Den 23 april 1932 förbjöds alla organisationer för bildkonstnärer och ett statligt konstnärsförbund grundades där före detta medlemmar i AChRR blev den dominerande gruppen. Vid det sovjetiska författarförbundets kongress 1934 deklarerades så den socialistiska realismen som den enda "metoden" för att skapa sann socialistisk konst.
Partiets syfte med den socialistiska realismen var att få fram en konst för massorna och att i folket inspirera en kärlek till arbetet och uppgiften att bygga upp kommunismen. Ledorden var tillgänglighet (dostupnost), i folkets anda (narodnost), och i partiets anda (partiinost). Kommunistpartiet ville få konstnärerna att, med Stalins ord, bli "själens ingenjörer" (ryska: инженеры человеческих душ). Konsten skulle forma den nya sovjetmänniskan.
Efter Stalins död 1953 började systemet förändras. En öppnare atmosfär kom med Nikita Chrusjtjov, en period kallad för "tövädret". Personkulten runt Stalin fördömdes och ett personligare uttryck inom konsten tilläts. Men fortfarande kritiserades den konst som ansågs som experimentell. Tövädret tog slut under Brezjneveran (1964-82) men trots det skapades under denna tid många personliga verk. Först med Gorbatjov (1985-1991) och hans glasnost- och perestrojka-reformer upphörde icke-konformistiska konstnärer att ses som dissidenter.

### Författare och konstnärer
En av föregångarna till och en förespråkare av den socialistiska realismen var författaren Maksim Gorkij. Hans verk sågs som ett föredömligt exempel på socialistisk litteratur. Gorkij själv framhöll Lev Tolstoj som förebild. På 1920- och 30-talen kom två omtalade romaner som anses vara tidiga exempel på socialistisk realism - Fjodor Gladkovs Cement (1924) och Valentin Katajevs Tid, Framåt! (1932). Mindre kända är författarna Alexander Fadejev och Jurij Krimov som på 1930- och 40-talen också publicerade heroiska arbetarskildringar.
En av de mest framstående målarna inom den socialistiska realismen var Isaak Brodskij. Han var liksom Maksim Gorkij en föregångare med många kända verk från 1920-talet; han hade varit medlem i konstnärsgruppen AKhRR. Brodskij gjorde otaliga porträtt av Lenin och Stalin och idealiserade målningar ur sovjetstatens historia. Framträdande inom den socialistiska realismen var även skulptören Vera Muchina vars monumentalskulptur Arbetare och kolchoskvinna från 1937 blev en sovjetisk nationalsymbol. Andra omtalade konstnärer var Aleksander Gerasimov, Mitrofan Grekov, Aleksander Dejneka, Tetiana Jablonska och Arkadij Plastov.
- Den första traktorn av Vladimir Krichatskij, ca 1935.
- Brödsäd av Tetiana Jablonska 1949, på ett frimärke från 1967.
- Rymdens erövrare av Aleksander Dejneka 1961, på ett frimärke från 1970.

## Den socialistiska realismen i andra länder
Konstnärens uppgift i samhället och den socialistiska realismens idéer diskuterades av vänsterintellektuella över hela världen och influerade konstnärer som den mexikanske målaren Diego Rivera, den svenske poeten Erik Blomberg, den franske författaren Louis Aragon och många andra. I de kommunistiska stater som uppstod efter andra världskriget i Östeuropa och i Asien underställdes all konstnärlig verksamhet den kommunistiska ideologins politiska mål och den socialistiska realismen blev påbjuden konstriktning.
- Detalj ur en muralmålning av Diego Rivera i Nationalpalatset i Mexico City  (1922-1928).
- Scenbild ur den kinesiska baletten Det röda detachementet av kvinnor, skapad 1962, från en uppsättning 1972.
- Detalj ur Gerhard Bondzins mosaik Den röda fanans väg på fasaden till kulturpalatset i Dresden (Östtyskland, 1969)
- Monumentalstaty av Kim Il Sung och Kim Jong Il i Pyongyang, Nordkorea. (okänt år)

wikiname: svwiki

title: Socialistisk realism

in_language: sv

wikitext:
:''Ej att förväxla med [[realsocialism]] eller [[socialrealism]]''.
[[Fil:Grekov trubachi.jpg|miniatyr|''Trumpetare från 1:a kavalleriet''. Målning av den [[sovjet]]iske konstnären Mitrofan Grekov 1934.]]
[[Fil:Maxim Gorky by Isaak Brodsky (1937, GTG).jpeg|miniatyr|Konstnären [[Isaak Brodskij]]s porträtt av författaren [[Maksim Gorkij]] 1937. Båda var förespråkare för den socialistiska realismen.]]
[[Fil:Isaak Brodsky putilov.jpg|miniatyr|''Lenin vid Putilovfabriken 1917'' målning av Isaak Brodskij 1929.]]
'''Socialistisk realism''' är en konstriktning baserad på en [[doktrin]] om konstens och konstnärens roll i uppbyggandet av det [[kommunist]]iska samhället<ref>I den sovjetiska ideologin sågs socialismen som ett förstadium till kommunismen. Lenin formulerade det såhär: «Den vetenskapliga skillnaden mellan socialism och kommunism består endast i att det första ordet betecknar det första stadiet av det nya samhälle, som växer fram ur kapitalismen, det andra ordet det högre, påföljande stadiet, av detsamma.» Vladimir Lenin; ''[[Valda verk i två band]]'', Band II, del 2, ''Det stora initiativet'', Moskva 1956, sid. 227.</ref>, som formulerades i [[Sovjetunionen]] på 1930-talet. Den konstnärliga stil som doktrinen påbjöd kännetecknas av [[Naturalism (konst)|naturalism]]/[[realism]] och idealiserade skildringar av folket och [[Sovjetunionens kommunistiska parti|kommunistpartiet]]. Den socialistiska realismen förklarades [[1934]] som allenarådande norm för alla Sovjetkonstnärer inom alla [[konst]]arter. Under andra hälften av 1900-talet blev den även föreskriven konstriktning i kommuniststater i [[Östeuropa]] och [[Asien]].

Socialistisk realism är något annat än [[socialrealism]]. Den socialrealistiska konsten utgår inte från en viss partilinje utan förmedlar den enskilde konstnärens indignation över företeelser i samhället.

== Socialistiska realismen formuleras 1934 ==
Vid den sovjetiska författarkongressen [[1934]] höll partisekreteraren i Leningrad, [[Andrej Zjdanov]], det tal som befäste doktrinen om socialistisk realism. Diskussioner om konstens uppgift i ett socialistiskt samhälle hade då pågått under ett drygt decennium bland ideologer och konstnärer. I talet som Zjdanov höll vände han sig till författare och talade om litteratur men den socialistiska realismen skulle gälla som den officiella normen, eller "metoden", för all konst – [[litteratur]], [[Målarkonst|måleri]], [[skulptur]], [[musik]], [[film]] och [[scenkonst]].

I sitt tal förklarade Zjdonov att en sovjetisk författare ska ”''framställa verkligheten i sin revolutionära utveckling''” och att ”''sanningsenligheten och det historiskt konkreta i den konstnärliga gestaltningen ska kombineras med en ideologisk omdaning och utbildning av det hårt arbetande folket i socialismens anda. Denna metod inom litteraturen och litteraturkritiken är vad vi kallar den socialistiska realismen''”. Zjdonov sa vidare att den sovjetiska litteraturen "''kan inte vara fientlig till romantiken, utan måste ha en ny slags romantik, en revolutionär romantik. Vi säger att den socialistiska realismen är den grundläggande metoden för litteraturen, och det förutsätter att revolutionär romantik ingår som en del i det litterära skapandet, för vårt partis hela liv, för den arbetande klassens hela liv och dess kamp består i en kombination av det mest stränga och samvetsgranna praktiska arbete och en stark känsla för heroiska handlingar och storslagna framtidsutsikter''."<ref>[http://www.marxists.org/subject/art/lit_crit/sovietwritercongress/zdhanov.htm Zjdonovs tal 1934 (engelska) på marxists.org.]</ref>

Sammanfattningsvis innebär "metoden" att konstnären ska gestalta den historiska verkligheten i en heroisk och romantisk stil så att den uppfostrar massorna i den socialistiska andan.

== Den socialistiska realismen i Sovjet ==
Den socialistiska realismens litteratur ger prov på allt ifrån tom propaganda till verk pulserande av liv. Detsamma gäller bildkonsten. All konst höll sig nära naturalismen och realismen, men sträckte sig inom måleriet till en luftig impressionism. Personlig och experimentell konst tilläts inte.

Åren kring [[Ryska revolutionen|revolutionen 1917]] hade det funnits många röster och rörelser bland författare och konstnärer; där fanns modernistiska riktningar som [[Konstruktivism (konst)|konstruktivism]], [[symbolism]], [[expressionism]] och [[futurism]], samt de som sökte sig bakåt - inom måleriet gruppen [[AChRR]] som såg sig som arvtagare till de realistiska artonhundratalsmålarna kallade ''Vandrarna'' ([[Peredvizjnikerna]]), och inom litteraturen de som åberopade [[Lev Tolstoj]]s verk. Men under [[Josef Stalin|Stalin]], som efterträtt [[Lenin]] 1924, hårdnade politiken gentemot konstnärer. När den första [[femårsplan]]en presenterades 1928 ingick skrivningar om konsten. Konstnärerna uppmanades att arbeta enligt socialismens riktlinjer och den experimenterande konsten avfärdades som "dekadent". Den 23 april 1932 förbjöds alla organisationer för bildkonstnärer och ett statligt konstnärsförbund grundades där före detta medlemmar i AChRR blev den dominerande gruppen. Vid det sovjetiska författarförbundets kongress 1934 deklarerades så den socialistiska realismen som den enda "metoden" för att skapa sann socialistisk konst.<ref name="ArtRussia">[http://artinrussia.org/socialist-realism/  Socialist Realism; Elizabeth Rodgers, Art in Russia.org] {{Wayback|url=http://artinrussia.org/socialist-realism/ |date=20140201221833 }}</ref>

[[Sovjetunionens kommunistiska parti|Partiets]] syfte med den socialistiska realismen var att få fram en konst för massorna och att i folket inspirera en kärlek till arbetet och uppgiften att bygga upp [[kommunism]]en. Ledorden var tillgänglighet (dostupnost), i folkets anda (narodnost), och i partiets anda (partiinost).<ref>[http://www.soviethistory.org/index.php?page=subject&SubjectID=1934socrealism&Year=1934 Socialist realism 1934, Soviet History.org] {{Wayback|url=http://www.soviethistory.org/index.php?page=subject&SubjectID=1934socrealism&Year=1934 |date=20140223065210 }}</ref> Kommunistpartiet ville få konstnärerna att, med Stalins ord, bli "själens ingenjörer" ([[ryska]]: инженеры человеческих душ). Konsten skulle forma den nya sovjetmänniskan.

Efter Stalins död 1953 började systemet förändras. En öppnare atmosfär kom med [[Nikita Chrusjtjov]], en period kallad för "[[Ryskt töväder|tövädret]]". Personkulten runt Stalin fördömdes och ett personligare uttryck inom konsten tilläts. Men fortfarande kritiserades den konst som ansågs som experimentell. Tövädret tog slut under [[Brezjnev]]eran (1964-82) men trots det skapades under denna tid många personliga verk. Först med [[Gorbatjov]] (1985-1991) och hans [[glasnost]]- och [[perestrojka]]-reformer upphörde icke-konformistiska konstnärer att ses som [[dissident]]er.<ref name="ArtRussia"/>

===Författare och konstnärer ===
En av föregångarna till och en förespråkare av den socialistiska realismen var författaren [[Maksim Gorkij]]. Hans verk sågs som ett föredömligt exempel på socialistisk litteratur. Gorkij själv framhöll [[Lev Tolstoj]] som förebild. På 1920- och 30-talen kom två omtalade romaner som anses vara tidiga exempel på socialistisk realism - [[Fjodor Gladkov]]s ''Cement'' (1924) och [[Valentin Katajev]]s ''Tid, Framåt!'' (1932). Mindre kända är författarna [[Alexander Fadejev]] och Jurij Krimov som på 1930- och 40-talen också publicerade heroiska arbetarskildringar.<ref>[http://www.soviethistory.org/index.php?page=subject&SubjectID=1934socrealism&Year=1934&print=1 Socialist realism, Soviet History.org] {{Wayback|url=http://www.soviethistory.org/index.php?page=subject&SubjectID=1934socrealism&Year=1934&print=1 |date=20140201192846 }}</ref>

En av de mest framstående målarna inom den socialistiska realismen var [[Isaak Brodskij]]. Han var liksom Maksim Gorkij en föregångare med många kända verk från 1920-talet; han hade varit medlem i konstnärsgruppen [[AKhRR]]. Brodskij gjorde otaliga porträtt av [[Lenin]] och [[Josef Stalin|Stalin]] och idealiserade målningar ur sovjetstatens historia. Framträdande inom den socialistiska realismen var även skulptören [[Vera Muchina]] vars monumentalskulptur ''[[Arbetare och kolchoskvinna]]'' från 1937 blev en sovjetisk nationalsymbol. Andra omtalade konstnärer var [[Aleksander Gerasimov]], [[Mitrofan Grekov]], [[Aleksander Dejneka]], [[Tetiana Jablonska]] och [[Arkadij Plastov]].<ref>[http://english.palazzoesposizioni.it/categorie/sections Socialist realism, Palazzo della esposizioni.] {{Wayback|url=http://english.palazzoesposizioni.it/categorie/sections |date=20140202154717 }}</ref>
<gallery widths=180 heights=130>
Fil:Wladimir Gawriilowitsch Krikhatzkij - The First Tractor.jpg|''Den första traktorn'' av Vladimir Krichatskij, ca 1935.
Fil:1967 CPA 3588.jpg|''Brödsäd'' av Tetiana Jablonska 1949, på ett frimärke från 1967.
Fil:The Soviet Union 1970 CPA 3850 stamp (Conquerors of the Space (After Aleksandr Deyneka)).jpg|''Rymdens erövrare'' av [[Aleksander Dejneka]] 1961, på ett frimärke från 1970.
</gallery>

== Den socialistiska realismen i andra länder ==
Konstnärens uppgift i samhället och den socialistiska realismens idéer diskuterades av vänsterintellektuella över hela världen och influerade konstnärer som den mexikanske målaren [[Diego Rivera]], den svenske poeten [[Erik Blomberg (författare)|Erik Blomberg]], den franske författaren [[Louis Aragon]] och många andra. I de kommunistiska stater som uppstod efter andra världskriget i Östeuropa och i Asien underställdes all konstnärlig verksamhet den kommunistiska ideologins politiska mål och den socialistiska realismen blev påbjuden konstriktning.
<gallery widths=180 heights=130>
Fil:Diego Rivera mural featuring Emiliano Zapata.jpg| Detalj ur en [[muralmålning]] av Diego Rivera i Nationalpalatset i [[Mexico City]]  (1922-1928).
Fil:Revolutionary opera.jpg| Scenbild ur den kinesiska baletten ''Det röda [[detachement]]et av kvinnor'', skapad 1962, från en uppsättning 1972.
Fil:Dresda, kulturpalast 02.JPG|Detalj ur Gerhard Bondzins mosaik ''Den röda fanans väg'' på fasaden till kulturpalatset i [[Dresden]] ([[Östtyskland]], 1969)
Fil:The statues of Kim Il Sung and Kim Jong Il on Mansu Hill in Pyongyang (april 2012).jpg |Monumentalstaty av [[Kim Il Sung]] och [[Kim Jong Il]] i [[Pyongyang]], [[Nordkorea]]. (okänt år)
</gallery>

== Se även ==
*[[Bitterfelder Weg]], ett projektet för socialistisk realism i [[DDR]]
*[[Zjdanovdoktrinen]]
*[[Stalinistisk arkitektur]]
*[[Stalinskraporna]]
* {{Commons|Socialist realism|Socialistisk realism}}

==Referenser==
*[http://horvath.members.1012.at/soc.htm Socialist Realism, Virtual Museum of Political Art]
*[https://archive.today/20130901082522/http://svenskuppslagsbok.se/71788/socialistisk-realism-social-realism-estetiska-termer/ Svensk uppslagsbok 1955]

=== Noter ===
<references/>

[[Kategori:Konst]]
[[Kategori:Socialism]]
[[Kategori:Sovjetunionens historia]]
[[Kategori:Kommunism]]
[[Kategori:Rysk konst]]


text:
# Philonotis mniobryoides
Philonotis mniobryoides är en bladmossart som beskrevs av Brotherus 1897. Philonotis mniobryoides ingår i släktet källmossor, och familjen Bartramiaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Philonotis mniobryoides

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|bladmoss|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Philonotis mniobryoides''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Bladmossor]]
| divisio = Bryophyta
| classis_sv = [[Egentliga bladmossor]]
| classis = Bryopsida
| ordo_sv =
| ordo = [[Bryales]]
| familia_sv =
| familia = [[Bartramiaceae]]
| genus_sv = [[Källmossor]]
| genus = Philonotis
| species_sv =
| species = '''Philonotis mniobryoides'''
| taxon = Philonotis mniobryoides
| taxon_authority = Brotherus, 1897
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Philonotis mniobryoides'''''<ref name = "C132"/><ref name = "C133"/><ref name = "C134"/> är en [[bladmossor|bladmoss]]art som beskrevs av Brotherus 1897. ''Philonotis mniobryoides'' ingår i [[släkte]]t [[Philonotis|källmossor]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[Bartramiaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/1185320|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Crosby, M. R. and others - INSUFFICIENT, 1999INSUFFICIENTLY known because not REVISED since its pre-1963 publication; that is to say we have no more information about the species than Index Muscorum; merely relisted without additional specimens in a checklist since 1963; may have been treated in ''Checklist Mosses''</ref>
<ref name = "C133">Born, S., J.-P. Frahm & T. Pócs, 1993Taxonomic results of the BRYOTROP Expedition to Zaire and Rwanda. 26. A new checklist of the mosses of Central Africa ''Trop. Bryol.''</ref>
<ref name = "C134">Brotherus, 1897 ''Bot. Jahrb. Syst.''</ref>
<ref name = "source">[http://www.mobot.org/mobot/tropicos/most/checklist.shtml MOST: Moss TROPICOS Database]</ref>
</references>

[[Kategori:Källmossor]]
[[Kategori:Philonotis|mniobryoides]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Växter · Plantae

Division: Bladmossor · Bryophyta

Klass: Egentliga bladmossor · Bryopsida

Ordning: Bryales

Familj: Bartramiaceae

Släkte: Källmossor · Philonotis

Art: Philonotis mniobryoides

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Philonotis mniobryoides

Auktor: Brotherus, 1897


text:
# Nokia Asha 203
Nokia Asha 203 är en Series 40-baserad mobiltelefon med fysisk knappsats från Nokia som annonserades 27 februari 2012 vid Mobile World i Barcelona.
Asha 203 är i stora drag en kopia av Asha 202 – som lanserades samtidigt – men saknar en sekundär kortplats för ett extra SIM-kort.

title: Nokia Asha 203

wikitext:
{{Mobiltelefon
|namn = Nokia Asha 203
|bild =
|bildtext =
|tillverkare = [[Nokia]]
|modell = Asha 203
|typ = feature phone
|lanserades = [[2012]]
|mått =
|vikt =
|färg =
|skärm =
|sek_skärm = Nej
|kamera = 2,0 MP
|sek_kamera = nej
|os = Nokia Series 40
|inmatning = knappsats
|cpu =
|ringsignal = ja
|minne =
|minneskort = Micro SD
|lagringsutrymme =
|nät = GSM
|föregångare =
|efterföljare =
|övrigt = 2 st [[SIM-kort]]platser
}}
'''Nokia Asha 203''' är en Series 40-baserad mobiltelefon med fysisk knappsats från Nokia som annonserades 27 februari 2012 vid Mobile World i Barcelona.

Asha 203 är i stora drag en kopia av [[Nokia Asha 202|Asha 202]] – som lanserades samtidigt – men saknar en sekundär kortplats för ett extra SIM-kort.

== Externa länkar ==
* [https://web.archive.org/web/20120316010052/http://www.developer.nokia.com/Devices/Device_specifications/Nokia_Asha_203/ Detaljerad produktinformation hos Nokia Developer]

{{Nokia-telefoner}}

[[Kategori:Mobiltelefoner från Nokia|Asha 203]]

title: Prestanda

Sekundär skärm: Nej

Sekundär kamera: nej

Operativsystem: Nokia Series 40

Inmatning: knappsats

Ringsignal: ja

Minneskort: Micro SD

Nät: GSM

Övrigt: 2 st SIM-kortplatser


text:
# Bovik, Södermanland
Bovik är en sjö i Södertälje kommun i Södermanland som ligger på en isolerad ö i havet. Sjön har en area på 0,246 kvadratkilometer och ligger 1,2 meter över havet. Bovik ligger i Kålsö Natura 2000-område.

## Delavrinningsområde
Bovik ingår i det delavrinningsområde (653577-160675) som SMHI kallar för Rinner till Fifångsdjupet. Medelhöjden är 12 meter över havet och ytan är 4,52 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde mynnar i havet, utan att ha någon enskild mynningsplats.

title: Bovik, Södermanland

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Bovik
|alternativt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Sverige Stockholm
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Stockholms län]]
|kommun =  [[Södertälje kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Södermanland]]
|socken= [[Mörkö socken]]

|nordliggrad =	58.94004
|östliggrad = 17.65524
|SWEREF_99_TM_N = 6536409
|SWEREF_99_TM_E = 652789

<!-- Sjödata -->
|area = 0.246
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd = 1.2
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|strandlinje = 2.97
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 653683-160650
|id_vattenförekomst =
|VYID = 653683-160651
|huvudavrinningsområde_id = 0
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID =
|utflöde=
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID = 653577-160675
|delavrinningsområde_namn = Rinner till Fifångsdjupet
|delavrinningsområde_areal = 4.52
|delavrinningsområde_areal_vattenytor =
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 4.52
|delavrinningsområde_biflödesordning = 0
|delavrinningsområde_utflöde = Havet
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn =
|delavrinningsområde_VDRID = 640999-104353
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 0
|delavrinningsområde_nedströms = 585200-174000
|delavrinningsområde_medelhöjd = 12
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 4
|vattendistrikt_id = SE3
|natura_2000_id = SE0110080
|öar =
|städer =

|fotnoter =

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Bovik''' är en [[sjö]] i [[Södertälje kommun]] i [[Södermanland]] som {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|0}}.{{förtydliga|vilken ö|datum=2015-08}} Sjön har en area på {{formatnum:0.246}} kvadratkilometer och ligger {{formatnum:1.2}} [[meter över havet]]. Bovik ligger i {{Stat/Sverige/Sjöar/Natura 2000-områden|SE0110080}} [[Natura 2000]]-område.{{Stat/Sverige/Sjöar/Natura 2000-områden|ref}}

== Delavrinningsområde ==
Bovik ingår i det [[delavrinningsområde]] (653577-160675) som [[SMHI]] kallar för ''Rinner till Fifångsdjupet''. Medelhöjden är {{formatnum:12}} meter över havet och ytan är {{formatnum:4.52}} kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde mynnar i havet, utan att ha någon enskild mynningsplats.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Södertälje kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}
* {{VISS-länk|EUID=NW653683-160650|text=Bovik på VISS}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-09}}

[[Kategori:Insjöar i Södermanland]]
[[Kategori:Insjöar i Södertälje kommun]]

title: Bovik · Insjö

Land: Sverige

Län: Stockholms län

Kommun: Södertälje kommun

Landskap: Södermanland

Socken: Mörkö socken

title: Mått

title: Flöden

Huvudavrinningsområde: ligger på en isolerad ö i havet (0)

title: Övrigt

Vattendistrikt: Vattenmyndigheten Norra Östersjön (SE3)

Limnisk ekoregion: Sydöst, söder om norrlandsgränsen, inom vattendelaren till Östersjöns avrinningsområde, under 200 m ö.h.

title: Delavrinningsområde

Namn: Rinner till Fifångsdjupet

Utflöde: Havet

Avstånd till havet: 0 km


text:
# Morinda subcaudata
Morinda subcaudata är en måreväxtart som beskrevs av Theodoric Valeton. Morinda subcaudata ingår i släktet Morinda och familjen måreväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Morinda subcaudata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|måreväxt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Morinda subcaudata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Gentianaordningen]]
| ordo = Gentianales
| familia_sv = [[Måreväxter]]
| familia = Rubiaceae
| genus_sv =
| genus = [[Morinda]]
| species_sv =
| species = '''Morinda subcaudata'''
| taxon = Morinda subcaudata
| taxon_authority = [[Theodoric Valeton|Valeton]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Lucinaea reticulata'' <small>[[Theodoric Valeton|Valeton]]</small>
}}

'''''Morinda subcaudata'''''<ref name = "C132"/> är en [[måreväxter|måreväxt]]art som beskrevs av [[Theodoric Valeton]]. ''Morinda subcaudata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Morinda]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[måreväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9708964|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Valeton, 1927 ''In: Bot. Jahrb. Syst. 61: 154''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om måreväxter}}

[[Kategori:Måreväxter]]
[[Kategori:Morinda|subcaudata]]

title: Systematik

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Gentianaordningen · Gentianales

Familj: Måreväxter · Rubiaceae

Släkte: Morinda

Art: Morinda subcaudata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Morinda subcaudata

Auktor: Valeton

title: Synonymer

Synonymer: Lucinaea reticulata Valeton


text:
# Yoma amelia
Yoma amelia är en fjärilsart som beskrevs av Guérin-meneville 1829/32. Yoma amelia ingår i släktet Yoma och familjen praktfjärilar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Yoma amelia

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Yoma amelia''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Praktfjärilar]]
| familia = Nymphalidae
| genus_sv =
| genus = [[Yoma]]
| species_sv =
| species = '''Yoma amelia'''
| taxon = Yoma amelia
| taxon_authority = Guérin-Meneville 1829/32
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Papilionoidea
| superfamilia_sv = [[Äkta dagfjärilar]]
| synonyms =
}}

'''''Yoma amelia'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av Guérin-meneville 1829/32. ''Yoma amelia'' ingår i [[släkte]]t ''[[Yoma]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[praktfjärilar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/yoma+amelia/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Praktfjärilar]]
[[Kategori:Yoma|amelia]]

title: Systematik

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Äkta dagfjärilar · Papilionoidea

Familj: Praktfjärilar · Nymphalidae

Släkte: Yoma

Art: Yoma amelia

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Guérin-Meneville 1829/32


text:
# Musikåret 1892

## Händelser
- 18 december – Anton Bruckners Symfoni nr 8 uruppförs i Wien.
- okänt datum – Gustavianska operahuset i Stockholm rivs.[1]

## Årets singlar & hitlåtar
- Harry Dacre – Daisy Bell [2]

## Årets sångböcker och psalmböcker
- Alice Tegnér – Sjung med oss, Mamma! 1

## Födda
- 1 januari – Sven d'Ailly, svensk operasångare, lutaspelare, teaterregissör och skådespelare.
- 30 januari – Sten Njurling, svensk kompositör och kapellmästare.
- 4 februari – Yrjö Kilpinen, finländsk tonsättare.
- 10 mars – Arthur Honegger, schweizisk tonsättare.
- 25 mars – Gunnar Malmström, svensk kompositör, musikarrangör och musiker.
- 9 maj – Eric Westberg, svensk musikorganisatör, kompositör och dirigent.
- 21 juni – Hilding Rosenberg, svensk tonsättare och dirigent.
- 11 juli – Giorgio Federico Ghedini, italiensk tonsättare.
- 3 september – Karl Kinch, svensk skådespelare, teaterledare, regissör och operettsångare (tenor).
- 4 september – Darius Milhaud, fransk tonsättare.
- 31 oktober – Olof Thiel, svensk filmproducent och kompositör.
- 2 november – Paul Abraham, ungersk-tysk operettkompositör.

## Avlidna
- 22 april – Édouard Lalo, 69, fransk tonsättare.

### Fotnoter
1. ↑  ”Kungliga Operan”. Arkiverad från originalet den 15 maj 2011. https://web.archive.org/web/20110515015756/http://www.operan.se/Om-Operan/Historik-och-verksamhet/Gustav-IIIs-operahus/. Läst 14 april 2011.
2. ↑  ”Låtar du trodde var svenska”. Arkiverad från originalet den 26 oktober 2013. https://web.archive.org/web/20131026075436/http://gotiskaklubben.wordpress.com/2013/09/22/latar-du-trodde-var-svenska/. Läst 22 mars 2011.

title: Musikåret 1892

wikitext:
{{Årtal Ämne|1892|musik}}

==Händelser==
*18 december – [[Anton Bruckner]]s ''Symfoni nr 8'' uruppförs i [[Wien]].
*okänt datum – [[Gustavianska operahuset]] i [[Stockholm]] rivs.<ref>{{Webbref|url=http://www.operan.se/Om-Operan/Historik-och-verksamhet/Gustav-IIIs-operahus/ |titel=Kungliga Operan |hämtdatum=14 april 2011 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20110515015756/http://www.operan.se/Om-Operan/Historik-och-verksamhet/Gustav-IIIs-operahus/ |arkivdatum=15 maj 2011 }}</ref>

==Årets singlar & hitlåtar==
*[[Harry Dacre]] – ''[[Daisy Bell]]'' <ref>{{Webbref|url=http://gotiskaklubben.wordpress.com/2013/09/22/latar-du-trodde-var-svenska/|titel=Låtar du trodde var svenska|hämtdatum=22 mars 2011|arkivurl=https://web.archive.org/web/20131026075436/http://gotiskaklubben.wordpress.com/2013/09/22/latar-du-trodde-var-svenska/|arkivdatum=26 oktober 2013}}</ref>

==Årets sångböcker och psalmböcker==
*[[Alice Tegnér]] – ''[[Sjung med oss, Mamma!|Sjung med oss, Mamma! 1]]''

==Födda==
*[[1 januari]] – [[Sven d'Ailly]], svensk operasångare, lutaspelare, teaterregissör och skådespelare.
*[[30 januari]] – [[Sten Njurling]], svensk kompositör och kapellmästare.
*[[4 februari]] – [[Yrjö Kilpinen]], finländsk tonsättare.
*[[10 mars]] – [[Arthur Honegger]], schweizisk tonsättare.
*[[25 mars]] – [[Gunnar Malmström]], svensk kompositör, musikarrangör och musiker.
*[[9 maj]] – [[Eric Westberg]], svensk musikorganisatör, kompositör och dirigent.
*[[21 juni]] – [[Hilding Rosenberg]], svensk tonsättare och dirigent.
*[[11 juli]] – [[Giorgio Federico Ghedini]], italiensk tonsättare.
*[[3 september]] – [[Karl Kinch]], svensk skådespelare, teaterledare, regissör och operettsångare (tenor).
*[[4 september]] – [[Darius Milhaud]], fransk tonsättare.
*[[31 oktober]] – [[Olof Thiel]], svensk filmproducent och kompositör.
*[[2 november]] – [[Paul Abraham]], ungersk-tysk operettkompositör.

==Avlidna==
*[[22 april]] – [[Édouard Lalo]], 69, fransk tonsättare.

== Referenser ==
=== Fotnoter ===
<references/>

==Externa länkar==
* {{Commonscat WD}}

{{Musikår}}

title: Humaniora och kultur

Humaniora och kultur: Film · Konst · Litteratur · Musik · Serier · Teater

title: Samhällsvetenskap och samhälle

Samhällsvetenskap och samhälle: Ekonomi · Krig · Sport

title: Teknik och vetenskap

Teknik och vetenskap: Meteorologi · Vetenskap


text:
# Mary Thornycroft
Mary Thornycroft, född Francis 1814 i Norfolk, död 1 februari 1895, var en  brittisk skulptör, mor till John Isaac Thornycroft.
Mary Thornycroft var dotter till skulptören John Francis och gift med dennes elev Thomas Thornycroft. Hon studerade under faderns ledning, blev populär genom sin skrattande Blomsterflicka (1839), studerade därefter i Rom för Thorvaldsen och Gibson och utförde Sapfo, Ett sovande barn med mera. Åter i England utförde hon flera porträttstatyer och grupper av kungliga familjens medlemmar samt genreskulptur.

title: Mary Thornycroft

wikitext:
{{Faktamall biografi WD}}

'''Mary Thornycroft''', född ''Francis'' 1814 i [[Norfolk]], död 1 februari 1895, var en [[Storbritannien| brittisk]] skulptör, mor till [[John Isaac Thornycroft]].

Mary Thornycroft var dotter till skulptören [[John Francis]] och gift med dennes elev [[Thomas Thornycroft]]. Hon studerade under faderns ledning, blev populär genom sin skrattande ''Blomsterflicka'' (1839), studerade därefter i [[Rom]] för [[Thorvaldsen]] och [[John Gibson|Gibson]] och utförde ''[[Sapfo]]'', ''Ett sovande barn'' med mera. Åter i England utförde hon flera porträttstatyer och grupper av kungliga familjens medlemmar samt genreskulptur.

== Källor ==
{{ugglan|artikel=Thornycroft, Mary|url=https://runeberg.org/nfch/0620.html}}

=== Noter ===
<references />
{{STANDARDSORTERING:Thornycroft, Mary}}
{{auktoritetsdata}}
[[Kategori:Födda 1814]]
[[Kategori:Avlidna 1895]]
[[Kategori:Brittiska skulptörer under 1800-talet]]
[[Kategori:Personer från Norfolk]]
[[Kategori:Kvinnor]]

Född: 1814 · Thornham, Storbritannien

Död: 1 februari 1895 · London

Medborgare i: Förenade kungariket Storbritannien och Irland

Sysselsättning: Skulptör, konstnär

Make: Thomas Thornycroft · (g. 1840–)

Barn: Anne Thornycroft (f. 1841) · John Isaac Thornycroft (f. 1843) · Alyce Thornycroft (f. 1844) · Frances Sarah Thornycroft (f. 1846) · Helen Thornycroft (f. 1848) · Hamo Thornycroft (f. 1850) · Theresa Thornycroft (f. 1853)

Föräldrar: John Francis · Mary Evett


text:
# Mesabolivar azureus
Mesabolivar azureus är en spindelart som först beskrevs av Badcock 1932.  Mesabolivar azureus ingår i släktet Mesabolivar och familjen dallerspindlar.
Artens utbredningsområde är Paraguay. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Mesabolivar azureus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Mesabolivar azureus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Dallerspindlar]]
| familia = Pholcidae
| genus_sv =
| genus = [[Mesabolivar]]
| species_sv =
| species = '''Mesabolivar azureus'''
| taxon = Mesabolivar azureus
| taxon_authority = (Badcock, 1932)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Mesabolivar azureus'''''<ref name = "col275878"/> är en [[spindlar|spindel]]art som först beskrevs av Badcock 1932.  ''Mesabolivar azureus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Mesabolivar]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[dallerspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Paraguay]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/mesabolivar+azureus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col275878">Badcock, A. D. (1932) Reports of an expedition to Paraguay and Brazil in 1926-1927 supported by the Trustees of the Percy Sladen Memorial Fund and the Executive Committee of the Carnegie Trust for the Universities of Scotland. Arachnida from the Paraguayan Chaco., ''Jour. Lin''</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

[[Kategori:Dallerspindlar]]
[[Kategori:Mesabolivar|azureus]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Dallerspindlar · Pholcidae

Släkte: Mesabolivar

Art: Mesabolivar azureus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: (Badcock, 1932)


text:
# Cirolana vanhoeffeni
Cirolana vanhoeffeni är en kräftdjursart som beskrevs av Hugo Frederik Nierstrasz 1931. Cirolana vanhoeffeni ingår i släktet Cirolana och familjen Cirolanidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Cirolana vanhoeffeni

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Cirolana vanhoeffeni''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Storkräftor]]
| classis = Malacostraca
| ordo_sv = [[Gråsuggor och tånglöss]]
| ordo = Isopoda
| familia_sv =
| familia = [[Cirolanidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Cirolana]]
| species_sv =
| species = '''Cirolana vanhoeffeni'''
| taxon = Cirolana vanhoeffeni
| taxon_authority = [[Hugo Frederik Nierstrasz|Nierstrasz]], 1931
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| synonyms =
}}

'''''Cirolana vanhoeffeni'''''<ref name = "col899"/><ref name = "col166195"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som beskrevs av [[Hugo Frederik Nierstrasz]] 1931. ''Cirolana vanhoeffeni'' ingår i [[släkte]]t ''[[Cirolana]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Cirolanidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/cirolana+vanhoeffeni/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col899">Schotte, M., B.F. Kensley, and S. Shilling. (1995) nwards). World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington D.C., USA., </ref>
<ref name = "col166195">Nierstrasz, H. F. (1931) Die Isopoden der Siboga-Expedition. III. Isopoda Genuina II. Flabellifera. Siboga Expeditie Monographie 32c: 123- 232., </ref>
<ref name = "source">''WoRMS Isopoda: World List of Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans''. Schotte M., Boyko C. B, Bruce N. L., Poore G.C.B., Taiti S., Wilson G.D.F. (eds), 2010-10-05</ref>
</references>

[[Kategori:Gråsuggor och tånglöss]]
[[Kategori:Cirolana|vanhoeffeni]]

title: Systematik

Understam: Kräftdjur · Crustacea

Klass: Storkräftor · Malacostraca

Ordning: Gråsuggor och tånglöss · Isopoda

Familj: Cirolanidae

Släkte: Cirolana

Art: Cirolana vanhoeffeni

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Nierstrasz, 1931


text:
# Xystrota cazeca
Xystrota cazeca är en fjärilsart som beskrevs av Druce 1892. Xystrota cazeca ingår i släktet Xystrota och familjen mätare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Xystrota cazeca

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Xystrota cazeca''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Mätare]]
| familia = Geometridae
| genus_sv =
| genus = [[Xystrota]]
| species_sv =
| species = '''Xystrota cazeca'''
| taxon = Xystrota cazeca
| taxon_authority = [[Druce (auktor)|Druce]] 1892
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Geometroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Xystrota cazeca'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Druce (auktor)|Druce]] 1892. ''Xystrota cazeca'' ingår i [[släkte]]t ''[[Xystrota]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[mätare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/xystrota+cazeca/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om mätare}}

[[Kategori:Mätare]]
[[Kategori:Xystrota|cazeca]]

title: Systematik

Överfamilj: Geometroidea

Familj: Mätare · Geometridae

Släkte: Xystrota

Art: Xystrota cazeca

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Druce 1892


text:
# Rocchetta e Croce
Rocchetta e Croce är en kommun i provinsen Caserta i regionen Kampanien i Italien. Kommunen hade 446 invånare (2017).

title: Rocchetta e Croce

wikitext:
{{Kommunfakta Italien
|namn              = {{SIDNAMN}}
|bild              =
|bildtext          =
|bildbredd         =
|vapen             =
|region            = [[Kampanien]]
|provins           = Caserta
|huvudort          = Rocchetta
|förkortning       =
|frazione          =
|grannkommun       =
|lat_g             = 41.23652
|long_g            = 14.15722
|höjd              =
|yta               = 13.01
|ytnot             = <ref name=area/>
|folkmängd         = 446
|folkmängdsdatum   = 2017
|folkmängdsnot     = <ref name=istat/>
|folknamn          =
|befolkningstäthet = auto
|postnummer        =
|riktnummer        =
|istat             =
|skyddspatron      =
|festdag           =
|positionskarta    = Italien
|positionskartnamn =  Italy relief location map.jpg
|karttext          = Kommunens läge i Italien
|webbplats         =
|fotnot            =
|karta             =
|karttext2         = Kommunens läge i Caserta
|officiellt_namn   = Comune di {{SIDNAMN}}
}}
'''{{SIDNAMN}}''' är en kommun i provinsen [[Caserta (provins)|Caserta]] i regionen [[Kampanien]] i [[Italien]]. Kommunen hade {{formatnum:446}} invånare (2017).<ref name=istat/>

== Referenser ==
<references>
<ref name=area>{{webbref|url=http://dati.istat.it/Index.aspx?QueryId=34711&lang=en|titel=Geomorphological characteristics of municipalities|hämtdatum=6 september 2019|år=2017|arkivurl=https://web.archive.org/web/20190516211155/http://dati.istat.it//Index.aspx?QueryId=34711|arkivdatum=16 maj 2019}}</ref>
<ref name=istat>{{Webbref|url=http://demo.istat.it/bilmens2017gen/index.html|titel=Statistiche demografiche ISTAT|hämtdatum=6 september 2019|verk=demo.istat.it|arkivurl=https://web.archive.org/web/20180716065929/http://demo.istat.it/bilmens2017gen/index.html|arkivdatum=16 juli 2018}}</ref>
</references>

{{Kommuner i provinsen Caserta}}
{{Auktoritetsdata}}

[[Kategori:Kommuner i provinsen Caserta]]

Land: Italien

Region: Kampanien

Provins: Caserta

Huvudort: Rocchetta

Befolkningstäthet: 34 invånare/km²

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)

Skyddspatron: Sankt Vitus


text:
# Verilus sordidus
Verilus sordidus är en fiskart som beskrevs av Poey, 1860. Verilus sordidus ingår i släktet Verilus och familjen Acropomatidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Verilus sordidus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fisk|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Verilus sordidus''
| status =
| image = Verilus sordidus.jpg
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Strålfeniga fiskar]]
| classis = Actinopterygii
| ordo_sv = [[Abborrartade fiskar]]
| ordo = Perciformes
| familia_sv =
| familia = [[Acropomatidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Verilus]]
| species_sv =
| species = '''Verilus sordidus'''
| taxon = Verilus sordidus
| taxon_authority = Poey, 1860
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| superclassis = Osteichthyes
| superclassis_sv = [[Benfiskar]]
| synonyms =
}}

'''''Verilus sordidus'''''<ref name = "col480344"/> är en [[fiskar|fisk]]art som beskrevs av Poey, 1860. ''Verilus sordidus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Verilus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Acropomatidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/verilus+sordidus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col480344">Cervigón, F. (1993) Los peces marinos de Venezuela. Volume 2., Fundación Científica Los Roques, Caracas,Venezuela. 497 p.</ref>
<ref name = "source">''FishBase''. Froese R. & Pauly D. (eds), 2011-06-14</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Verilus sordidus}}
* {{wikispecies|Verilus sordidus|''Verilus sordidus''}}

[[Kategori:Abborrartade fiskar]]
[[Kategori:Verilus|sordidus]]

title: Systematik

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Överklass: Benfiskar · Osteichthyes

Klass: Strålfeniga fiskar · Actinopterygii

Ordning: Abborrartade fiskar · Perciformes

Familj: Acropomatidae

Släkte: Verilus

Art: Verilus sordidus

title: Vetenskapligt namn


text:
# Hejdemästaren
Hejdemästaren är ett anonymnamn för gotländsk glasmålare, verksam under senare delen av 1300-talet.
Hejdemästaren har fått sitt namn efter ett antal glasmålningar i Hejde kyrka. Han målade troligtvis rutorna i Hejde omkring 1370, kyrkans altarfönster visar scener ur Adam och Evas historia samt Jesu barndomshistoria. I två vertikala rader visas Kristi passionshistoria som kröns av bilder från Uppståndelsen. Man antar att han även har utfört glasmålningarna i Mästerby kyrka, då båda uppvisar samma påverkan från höggotiken.

title: Hejdemästaren

wikitext:
'''Hejdemästaren''' är ett [[anonym]]namn för gotländsk [[glasmålare]], verksam under senare delen av 1300-talet.

Hejdemästaren har fått sitt namn efter ett antal glasmålningar i [[Hejde kyrka]]. Han målade troligtvis rutorna i Hejde omkring 1370, kyrkans altarfönster visar scener ur Adam och Evas historia samt Jesu barndomshistoria. I två vertikala rader visas Kristi passionshistoria som kröns av bilder från Uppståndelsen. Man antar att han även har utfört glasmålningarna i [[Mästerby kyrka]], då båda uppvisar samma påverkan från höggotiken.

==Källor==
*''[[Svenskt konstnärslexikon]]'' del III sid 203, [[Allhems förlag]], Malmö.
*''Svenska konstnärer, Biografisk handbok'', Väbo förlag, 1987, sid 91, {{ISBN|91-87504-00-6}}

{{STANDARDSORTERING:Hejdemästaren}}
[[Kategori:Svenska konstnärer under 1300-talet]]
[[Kategori:Födda okänt år]]
[[Kategori:Avlidna okänt år]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Glasmålare]]
[[Kategori:Anonymnamn]]