text:
# Gargettiana
Gargettiana är ett släkte av fjärilar. Gargettiana ingår i familjen tandspinnare.
Kladogram enligt Catalogue of Life:
| Gargettiana | \| \| Gargettiana melanosticta \| \| \| \| \| \| Gargettiana nomo \| \| \| \| \| \| Gargettiana punctatissima \| \| \| \| |
|             | \| \| Gargettiana melanosticta \| \| \| \| \| \| Gargettiana nomo \| \| \| \| \| \| Gargettiana punctatissima \| \| \| \| |
|             | Gargettiana melanosticta                                                                                |
|             |                                                                                |
|             | Gargettiana nomo                                                                                |
|             |                                                                                |
|             | Gargettiana punctatissima                                                                                |
|             |                                                                                |

title: Gargettiana

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Gargettiana''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Tandspinnare]]
| familia = Notodontidae
| genus_sv =
| genus = '''Gargettiana'''
| species_sv =
| species =
| taxon = Gargettiana
| taxon_authority =
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Gargettiana'''''<ref name = "COL"/> är ett [[släkte]] av [[fjärilar]]. ''Gargettiana'' ingår i [[familj (biologi)|familjen]] [[Notodontidae|tandspinnare]].<ref name = "COL"/>

[[Kladogram]] enligt [[Catalogue of Life]]<ref name = "COL"/>:

{{Clade
| label1 = '''''Gargettiana '''''
| 1={{Clade
| 1=''[[Gargettiana melanosticta]]''
| 2=''[[Gargettiana nomo]]''
| 3=''[[Gargettiana punctatissima]]''
}}
}}

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/gargettiana/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
</references>

[[Kategori:Tandspinnare]]
[[Kategori:Gargettiana]]

title: Systematik

Familj: Tandspinnare · Notodontidae

Släkte: Gargettiana

title: Vetenskapligt namn


text:
# 11768 Merrill
11768 Merrill eller 4107 T-1 är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 26 mars 1971 av den nederländsk-amerikanske astronomen Tom Gehrels och det nederländska astronomparet Ingrid van Houten-Groeneveld och Cornelis Johannes van Houten vid Palomarobservatoriet. Den är uppkallad efter den amerikanska astronomen Paul W. Merrill.
Asteroiden har en diameter på ungefär 12 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Veritas.

wikiname: svwiki

title: 11768 Merrill

in_language: sv

wikitext:
{{Faktamall himlakropp
| bredd                  = 25em
| namn                   = 11768 Merrill
| bgcolour               = #FFFFC0
| upptäckts_ref          = <ref name="MP"/>
| upptäckare             = [[Palomar–Leiden survey]],
[[Tom Gehrels|T. Gehrels]],
[[Cornelis Johannes van Houten|CJ van Houten]],
[[Ingrid van Houten-Groeneveld|I van Houten-Groeneveld]]
| upptäckt               = [[26 mars]] [[1971]]
| upptäcktsplats         = [[Palomarobservatoriet]]
| mp_namn                = (11768) Merrill
| mp_kategori            = [[Asteroidbältet]]
[[Veritas-asteroid]]<ref name="AstDyS"/>
| alt_namn               = '''4107 T-1''', 1996 TD12<ref name="MP"/>
| uppkallad              = [[Paul W. Merrill]]<ref name="MP2"/>
| omloppsbana_ref        = <ref name="MP"/>
| epok                   = 21 januari 2022
| aphelium               = 3,3820 [[Astronomisk enhet|AU]]
| perihelium             = 2,9426 AU
| halv_storaxel          = 3,1623 AU
| excentricitet          = 0,0694
| period                 = 2054,0 d (5,62 år)
| medelhastighet         =
| inklination            = 9,281°
| uppst_nod              = 11,212°
| medelanomali           = 93,469°
| peri_arg               = 82,778°
| månar                  =
| fysikaliska_data_ref   = <ref name="MP"/>
| dimensioner            =
| diameter               = 11,76 km
| massa                  =
| densitet               =
| synodiskt_dygn         = 11,40 h
| albedo                 = 0,088
| temp_namn1             =
| medel_temp_1           =
| spektraltyp            =
| abs_magnitud           = 13,26
}}
'''11768 Merrill''' eller '''4107 T-1'''<ref name="MP"/> är en [[asteroid]] i [[asteroidbältet|huvudbältet]] som upptäcktes den [[26 mars]] [[1971]] av den [[Nederländerna|nederländsk]]-[[USA|amerikanske]] [[astronom]]en [[Tom Gehrels]] och det nederländska astronomparet {{nowrap|[[Ingrid van Houten-Groeneveld]]}} och {{nowrap|[[Cornelis Johannes van Houten]]}} vid [[Palomarobservatoriet]]. Den är uppkallad efter den amerikanska astronomen [[Paul W. Merrill]].<ref name="MP2"/>

Asteroiden har en diameter på ungefär 12 kilometer och den tillhör asteroidgruppen [[Veritas-asteroid|Veritas]].<ref name="AstDyS"/>

== Referenser ==
<references>
<ref name="MP">{{webbref |url=https://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=11768 |titel=JPL Small-Body Database Browser 11768 Merrill |verk=Solar System Dynamics |utgivare=NASA/Jet Propulsion Laboratory |språk=engelska |hämtdatum=20220409}}</ref>
<ref name="MP2">{{webbref |url=https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=11768 |titel=Minor Planet Center 11768 Merrill |utgivare=Minor Planet Center |språk=engelska |hämtdatum=20220409}}</ref>
<ref name="AstDyS">{{webbref |url=https://newton.spacedys.com/astdys/index.php?pc=1.1.6&n=11768 |titel=AstDyS 11768 Merrill |språk=engelska |hämtdatum=20220409}}</ref>
</references>

{{Navigationsruta asteroider |förra=11767 Milne |nästa=11769 Alfredjoy}}

{{STANDARDSORTERING:Merrill}}
[[Kategori:Huvudbältesasteroider]]
[[Kategori:Veritas-asteroider]]
[[Kategori:Småplaneter namngivna efter personer]]
[[Kategori:Astronomiska upptäckter av Palomar–Leiden survey]]
[[Kategori:Astronomiska upptäckter av T Gehrels]]
[[Kategori:Astronomiska upptäckter av I van Houten-Groeneveld]]
[[Kategori:Astronomiska upptäckter av CJ van Houten]]
[[Kategori:Astronomiska upptäckter 1971]]

title: Upptäckt

Upptäckare: Palomar–Leiden survey, · T. Gehrels, · CJ van Houten, · I van Houten-Groeneveld

Upptäcktsplats: Palomarobservatoriet

title: Beteckningar

MPC-beteckning: (11768) Merrill

Uppkallad efter: Paul W. Merrill

Småplanetskategori: Asteroidbältet · Veritas-asteroid

title: Omloppsbana

Omloppsbana: Epok: 21 januari 2022

title: Fysikaliska data


text:
# Teater i USA
Teater i USA grundar sig främst på europeisk tradition, och består i stor utsträckning av blandningar och variationer på äldre europeiska stilinriktningar. Den är också starkt förknippad med amerikansk litteratur, film och TV, och det är inte ovanligt att handlingar byts och lånas mellan dessa former (så kallade adaptioner). Musikalen, den amerikanska musikteatern, är en genre som är unik för USA och börjat spridas internationellt. Utbyten med andra engelsktalande länder, främst England, Kanada och Australien, har också påverkat den amerikanska teatern.

## Scener och verksamhet
Till skillnad från många delar av Europa finns inget statligt finansiellt stöd, och inga allmänna teaterbyggnader. Teatern är därför tvungen att hävda sig kommersiellt förutom artistiskt, något som ibland har gett den dåligt rykte i Europa. De flesta scenerna finns därför i centrala distrikt de största städerna, främst i Boston, Chicago, Los Angeles och New York. Mindre scener i övriga landet benämns ofta som regionala scener (regional theaters). En följd av detta är att de flesta skådespelare i USA bor i de större städerna, och de regionala teatrarna därför håller audition där i stället för på hemorten (ofta miltals därifrån).

## Lokala scener

### Broadway
Det ojämförligt största teaterdistriktet i USA är Broadway på Manhattan i New York. Dess position i amerikansk teater kan jämföras med Londons, Paris eller Berlins i Europa.

title: Teater i USA

wikitext:
'''Teater i USA''' grundar sig främst på [[europa|europeisk]] tradition, och består i stor utsträckning av blandningar och variationer på äldre europeiska stilinriktningar. Den är också starkt förknippad med amerikansk [[litteratur]], [[film]] och [[TV]], och det är inte ovanligt att handlingar byts och lånas mellan dessa former (så kallade [[adaption]]er). [[Musikal]]en, den amerikanska musikteatern, är en genre som är unik för USA och börjat spridas internationellt. Utbyten med andra engelsktalande länder, främst [[England]], [[Kanada]] och [[Australien]], har också påverkat den amerikanska teatern.

== Scener och verksamhet ==
Till skillnad från många delar av Europa finns inget statligt finansiellt stöd, och inga allmänna teaterbyggnader. Teatern är därför tvungen att hävda sig [[kommersialism|kommersiellt]] förutom artistiskt, något som ibland har gett den dåligt rykte i Europa. De flesta scenerna finns därför i centrala distrikt de största städerna, främst i [[Boston]], [[Chicago]], [[Los Angeles]] och [[New York]]. Mindre scener i övriga landet benämns ofta som regionala scener (''regional theaters''). En följd av detta är att de flesta [[skådespelare]] i USA bor i de större städerna, och de regionala teatrarna därför håller [[audition]] där i stället för på hemorten (ofta miltals därifrån).

== Lokala scener ==
=== Broadway ===
{{Huvudartikel|Broadway (teater)}}
Det ojämförligt största teaterdistriktet i USA är [[Broadway (teater)|Broadway]] på [[Manhattan]] i [[New York]]. Dess position i amerikansk teater kan jämföras med Londons, Paris eller Berlins i Europa.

== Se även ==
* [[Teater]]

{{USA:s kultur}}

[[Kategori:Teater i USA]]


text:
# Sophie Thalbitzer
Sophie Dorothea Thalbitzer, född Zinn 15 april 1774 i Köpenhamn, död 1851, var en dansk memoarskrivare. Hennes memoarer Grandmamas Bekiendelser, som skrevs 1807 och utgavs 1906, betraktas som ett viktigt historiskt dokument för hur ett liv kunde se ut för en borgarkvinna i Danmark cirka 1800.

title: Sophie Thalbitzer

wikitext:
{{Faktamall biografi WD}}

'''Sophie Dorothea Thalbitzer''', född ''Zinn'' [[15 april]] [[1774]] i [[Köpenhamn]], död [[1851]], var en [[Danmark|dansk]] [[memoarskrivare]]. Hennes memoarer ''Grandmamas Bekiendelser'', som skrevs 1807 och utgavs 1906, betraktas som ett viktigt historiskt dokument för hur ett liv kunde se ut för en borgarkvinna i Danmark cirka 1800.

==Källor==
* http://www.kvinfo.dk/side/597/bio/932/origin/170/

{{Auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Thalbitzer, Sophie}}

[[Kategori:Danska memoarskrivare]]
[[Kategori:Danska författare under 1800-talet]]
[[Kategori:Memoarskrivare under 1800-talet]]
[[Kategori:Författare från Köpenhamn]]
[[Kategori:Födda 1774]]
[[Kategori:Avlidna 1851]]
[[Kategori:Kvinnor]]

Född: Sophie Dorothea Zinn · 15 april 1774 · Köpenhamn

Död: 27 december 1851 (77 år) · Helsingör, Danmark

Medborgare i: Konungariket Danmark

Sysselsättning: Författare

Barn: Carl Wilhelm Thalbitzer (f. 1801)

Föräldrar: Johann Ludvig Zinn · Johanne Charlotte Sophie Preisler


text:
# Akvaponik
Akvaponik är ett matproduktionssystem som kombinerar konventionellt vattenbruk (odling av akvatiska djur såsom fisk, skaldjur eller alger i bassänger) med hydroponisk odling i en symbiotisk miljö. I traditionell akvakultur samlas avföring i vattnet, som till slut blir giftigt för vattendjuren. Detta vatten leds till ett hydroponiskt system där avföringen bryts ner av kvävefixerande bakterier och sedan filtreras av växterna som tar upp näringsämnena. Det renade vattnet återförs sedan till fiskarna.
Existerande hydroponiska system utgör basen för alla akvaponiska system. Storlek, omfattning och typer av mat som produceras i ett akvaponiskt system kan variera lika mycket som vilket annat system som helst inom konventionell odling.

## Historik
Akvaponik har rötter långt bak i historien men med viss debatt kring var fenomenet först ska ha dykt upp.
Aztekerna brukade vissa öar som kallades chinampas i ett system somliga anser vara det första akvaponiska systemet med någon form av jordbruk. Växter odlades på stationära (ibland även mobila) öar vid grund i sjöar där restprodukter och näring muddrades upp från Chinampakanalerna, eller hämtades från närliggande städer som sedan kunde användas för att göda växterna. Södra Kina, Thailand, och Indonesien som kultiverade och odlade ris i risfält i kombination med fisk är också tidiga exempel på akvaponiska system. Dessa polykulturella jordbrukssystem existerade I många Östasiatiska länder där man bland annat odlade fisk såsom väderål (泥鳅, ドジョウ), risål (黄鳝, 田鰻), karp (鯉魚, コイ) och ruda (鯽魚). Det förekom även odling av sumpsnäckor (田螺) i risfälten. Flytande akvaponiska system i polykulturella fiskdammar har på senare år installerats i Kina där man i större skala odlar ris, vete, kannaväxter och andra växter, där några installationer överstiger 2.5 acres (10,000 m2).
Utvecklingen av moderna akvaponiska system tillskrivs vanligtvis New Alchemy Institute och Dr. Mark McMurtry m.fl. och deras arbete vid North Carolina State University. Inspirerade av framgångarna som New Alchemy Institute haft, och med de akvaponiska system som utvecklats av Dr. Mark McMurtry m.fl. följde snart andra institutioner svit. Med start 1997 började Dr. James Rakocy och hans kollegor vid University of the Virgin Islands forska i och utveckla användandet av djupvattenskultur med hydroponiska växtbäddar i ett större akvaponiskt system.
Den första forskning inom akvaponik i Canada var ett litet system som lades till i ett vanligt system med akvakultur på en forskningsstation i Lethbridge, Alberta. Kanada såg en markant ökning av akvaponiska system under 90-talet, mestadels i form av kommersiella installationer där det odlades dyra varor såsom öring och sallat. Ett system baserat på djupvattensodling utvecklat av University of Virgin Islands byggdes i ett växthus i Brooks, Alberta där Dr. Nick Savidov med kollegor forskade i akvaponik utifrån en vetenskaplig grund med fokus på växterna. Forskarna upptäckte viktig information gällandes rötters tillväxt i akvaponiska system samt att vissa fördelar med systemet gör att det kan köras med lägre PH-värden, vilket gynnar växter men inte fisk.
På den Karibiska ön Barbados drog man igång ett arbete för att installera akvaponiska system i människors hem, där intäkter kommer från att sälja dessa hemodlade produkter till turister. Detta för att minska beroendet av importerade livsmedel.
I Bangladesh, världens mest tätbefolkade land, använder de flesta bönderna jordbrukskemikalier för att öka matproduktion och hållbarhet. Detta trots att landet saknar ordentlig översikt över säker användning av kemikalier i livsmedel för mänsklig konsumtion. För att bekämpa detta problem leder professor Dr. M.A Salam en grupp forskare på avdelningen för akvakultur vid Bangladesh Agricultural University. Tillsammans har de tagit fram ett lågkostnadsakvaponiskt system för produktion av kemikaliefria livsmedel.
Dr. Salams arbete specialiserar sig på att utveckla en form av subsistensjordbruk för micro-produktionsmål för individer och samhällsgrupper.
Även i Palestina där mer än en tredjedel av all odlingsbar jord finns i den ombestridda Gazaremsan har man haft behov för och utvecklat ett akvaponiskt system för hustak I Gaza City.

Det har även skett en markant ökning i intresse från samhällsgrupper om möjlig integration av akvaponik, såsom den ej vinstdrivna gruppen Growing Power som erbjuder unga i Milwaukee jobb och praktiska erfarenheter, samtidigt som de producerar livsmedel till sin omgivning. Modellen har lett till ett flertal andra projekt, t.ex. i New Orleans där “Vietnamese fisherman community” kraftigt påverkades av Deepwater Horizons oljeutsläpp, och i South Bronx i New York City.
Whispering Roots är en välgörenhetsorganisation i Omaha, Nebraska som tillgodoser socialt och ekonomiskt utsatta grupper med lokalt producerad, hälsosam föda genom akvaponik, hydroponik och “urban farming”.
Dessutom har odlare som nyttjar akvaponik samlats över internet på ett flertal hemsidor för att dela sina erfarenheter och sprida odlingsformen. På många av dessa hemsidor finns också omfattande resurser i form av information över hur man kan bygga dessa system i hemmamiljö.
På senare tid har akvaponiska system i allt större utsträckning flyttats inomhus. I städer som Chicago har man också utnyttjat olika typer av utföranden av dessa system för att kunna producera mat året runt.

## Komponenter
Akvaponik består primärt av två delar, med akvakulturen för att producera vattenlevande djur och den hydroponiska delen för odling av växter. Föroreningar, från rester av fiskföda, eller avföring från fiskarna själva byggs upp i tanken eftersom de flesta akvaponiska systemen är slutna system där samma vatten cirkulerar. Det förorenade vattnet kan snabbt nå upp i giftiga nivåer för de djur som lever i systemet men innehåller samtidigt näringsämnen som är nödvändiga för växterna. Även om det primärt är dessa två delar som tillsammans skapar ett akvaponiskt system så räknar man ofta dessa system som uppbyggda av ett flertal sub-system för alla olika delar som behövs i systemet. T.ex. borttagning av föroreningar och smuts, för att tillsätta baser som neutraliserar syror, eller för att upprätthålla vattnets syrenivå.
Vanliga komponenter inkluderar:
- Uppfödningstank: tankarna där fisken föds upp och växer;
- Settling basin: en enhet som rensar ut avfall och biofilm, och för att lägga ner finare partiklar i tankens botten;
- Biofilter: platsen där bakterier som genomför nitrifikation växer och konverterar ammoniak till nitrater, som är till nytta för växterna;
- Hydroponics subsystem: delen av systemet där plantor växer genom att absorbera närämnen från vattnet;
- Sump: Lägsta punkten i systemet där vattnet pumpas tillbaka till uppfödningstanken.

Beroende på systemets komplexitet och pris kan de olika systemen för borttagning, filtrering, och/eller de hydroponiska sub-systemen vara kombinerade i en enhet eller sub-system. Med funktion att hindra vattnet från att gå från den delen av systemet med akvakulturen direkt till den hydroponiska delen.

### Växter: hydroponik
Växterna odlas i ett hydroponiskt system, med deras rötter nedsänkta i det näringsrika restvattnet. Detta tillåter filtrering av ammoniaken i vattnet som är giftig för de vattenlevande djuren. Efter att vattnet har passerat igenom det hydroponiska sub-systemet så har det rensats och syresatts, vilket tillåter återanvändning i uppfödningstanken. Denna cykel är kontinuerlig. Vanliga akvaponiska applikationer av hydroponiska system inkluderar:
- Deep-water raft aquaponics: plattformar i frigolit som sänks ner i en relativt djup akvaponisk bassäng i specialgjorda formar.

- Recirculating aquaponics: Solid odlingsgrund med grus eller lera i en behållare som sedan fylls med vatten från akvakulturen.

- Reciprocating aquaponics: solid odlingsgrund i en behållare som växlingsvis fylls och dräneras med dräneringsrör. Den här typen av akvaponik är även känd som flood-and-drain aquaponics eller ebb-and-flow akvaponik.

- Andra akvaponiska system med vertikal uppbyggnad är “trickle-fed” från systemets topp, nutrient film technique-kanaler, horisontala PVC rör med hål för plantorna, plasttunnor delade på hälften med eller små plattformar i sig. Varje teknik har sina egna fördelar. [6]

De flesta bladgrönsaker trivs bra i det hydroponiska sub-systemet, men majoriteten av de grödor som kan generera god vinst är variationer av salladskål, sallat, basilika, rosor, tomater, okra, nätmelon och paprika. Eftersom olika grödor växer i olika hastighet behövs dock varierande mängder mineraler och näringsämnen.

### Djur: akvakultur
Sötvattenfisk är det vanligaste djuret som föds upp genom akvaponik, men även sötvattenskräftor och räkor kan födas upp med framgång. I praktiken med syfte att föda upp fisk som föda, oavsett om det är i kommersiellt syfte eller för eget behov så är tilapia det mest populära valet. Även barramundi, havsgös, tandanus och murraytorsk kan dock odlas med framgång. För klimat med växlande vattentemperaturer passar regnbåge, abborre, blågälad solabborre och malartade fiskar som prickig dvärgmal och dvärgmal för hemmaodling.

### Bakterier
Nitrifikation, alltså oxidationen av ammoniak till nitratjoner, är en av de viktigaste funktionerna i ett akvaponiskt system då det reducerar toxiciteten i fiskarnas vatten samt tillåter växterna upptagning av dessa nitratjoner som näring. Ammoniak byggs hela tiden upp i tanken från fiskarnas avföring och som resultat av deras metabolism.
Denna ammoniak måste hållas nere på nivåer som inte är giftiga för fiskarna. Växterna kan visserligen ta upp ammoniak i små mängder men nitratjoner tas upp mycket effektivare av dem. Ammoniak kan även omvandlas till andra nitroföreningar genom goda populationer av:
- Nitrosomonas: bakterier som omvandlar ammoniak till nitriter, och
- Nitrobacter: bakterier som omvandlar nitriter till nitrater.

Bakterierna som genomför den ovannämnda processen i ett akvaponiskt system bildar en biofilm över alla solida ytor genom systemet som befinner sig i konstant kontakt med vatten. Även rötterna från växterna som odlas bildar en stor yta där bakterier kan uppehålla sig. Vård av dessa bakteriekolonier är viktigt för att kunna reglera assimileringen av ammoniak och nitriter. Det är därför de flesta akvaponiska system inkluderar en biofiltreringsenhet, som hjälper till med ökningen av dessa mikroorganismer. När ett system har stabiliserat befinner sig vanligtvis halten av ammoniak mellan 0.25 och 2.0 ppm; nitriter mellan 0.25 och 1 ppm och nitrater mellan 2 och 150 ppm. Eftersom nitrifikationsprocessen försurar vattnet behöver man tillsätta baslösningar för att neutralisera vattnets pH-värde. Man kan också vid behov tillsätta mineraler så som järn vid behov för växternas näringsbehov.
Ett effektivt sätt att undvika uppbyggnad av solida restämnen i systemet är med hjälp av maskar som löser upp solida näringsämnen så att växterna eller andra djur i tanken kan ta upp dem.

## Drift
De fem huvudsakliga kraven för systemen är vatten, syre, ljus, mat till djuren däri och elektricitet för att pumpa, filtrera och syresätta vattnet. När det kommer till utdelning så kan ett system kontinuerligt ge skörd av växter i det hydroponiska systemet och ätbara djursorter i akvakulturen. Vanliga storleksmått på dessa system varierar mellan 0,12 och 0,24 m² växtutrymme per 10 l vatten i systemet. 10 l vatten kan stödja mellan 0,6 kg och 1,18 kg fisk, beroende på syresättning och filtrering i systemet.
Dr. James Rakocy, chef för ett forskningslag med fokus på akvaponiska system vid University of the Virgin Islands gjorde en lista på tio grundläggande principer för hur man blir framgångsrik med akvaponiska system. Listan togs fram efter och baserades på forskning vid Agricultural Experiment Station.
- Se till att fodertillförsel är proportionerlig med mängden växter
- Håll fodertillförsel relativt jämn
- Komplettera med kalcium, kalium och järn
- Sörj för god syretillförsel
- Bryt ner solida restämnen
- Var uppmärksam vid användning av grus-/sandbottnar
- Använd stora rör för vattenflöde för att undvika helt eller delvis stopp.
- Använd biologisk pestkontroll
- Säkerställ fullgod biofiltrering
- Kontrollera pH-värde

### Foder
I de allra flesta fallen av akvakultur består foder av fiskmat från lägre värderade källor. Alternativa lösningar inkluderar odling av Lemnoideae i ett akvaponiskt system där växten förser fisken med mat, överskottsmask-/larver från en kompost, använda egna matrester som foder, eller odling av Hermetia illucenslarver.

### Vattenförbrukning
Akvaponiska system byter vanligtvis inte vattnet utan låter det istället cirkulera och återanvändas under användning med stor effektivitet. Systemet är beroende av förhållanden mellan djur och växter för att hålla näringsvärden och syrenivåer jämna. Nytt vatten tillsätts endast för att ersätta det vatten som evaporerar ut i luften från ytvattnet, tas upp av växter och evaporerar. Tack vare detta använder akvaponiska system endast 2 procent av det vatten som konventionell odling förbrukar vid odling av samma mängd grödor, vilket möjliggör odling i områden med ont om vatten. Akvaponiska system kan också replikera samma omständigheter som våtmarker har. Den här typen av konstruerade våtmarker kan användas som biofiltrering och processering av de flesta hushållssopor. Det näringsfyllda vattnet kan sedan användas som gödsel för annan odling.

### Energianvändning
Akvaponiska installationer drivs till varierande grad av mänsklig energitillförsel, teknologiska lösningar och “miljökontroll” för att uppnå vattencirkulation och önskade temperaturer. Beroende på vilket fokus man har med systemet så kan man ha olika lösningar. Vill man ha ett energisnålt system kan man t.ex. använda sig av alternativ energi och färre pumpar genom att låta vattnet rinna nedåt i största möjliga mån.

title: Akvaponik

wikitext:
[[File:Portable fish farm at growing power.jpg|thumb|250px|Ett litet, portabelt akvaponiskt system. Termen akvaponik är ett [[teleskopord]] av akvakultur och hydroponik.]]
'''Akvaponik''' är ett matproduktionssystem som kombinerar konventionellt vattenbruk (odling av akvatiska djur såsom fisk, skaldjur eller alger i bassänger) med [[hydroponisk odling]] i en [[symbios|symbiotisk]] miljö. I traditionell akvakultur samlas avföring i vattnet, som till slut blir giftigt för vattendjuren. Detta vatten leds till ett hydroponiskt system där avföringen bryts ner av [[Kvävefixering|kvävefixerande bakterier]] och sedan filtreras av växterna som tar upp näringsämnena. Det renade vattnet återförs sedan till fiskarna.
Existerande hydroponiska system utgör basen för alla akvaponiska system. Storlek, omfattning och typer av mat som produceras i ett akvaponiskt system kan variera lika mycket som vilket annat system som helst inom konventionell odling. <ref name="UVI">{{webbref
 |url=https://www.researchgate.net/profile/Donald_Bailey6/publication/237308635_Update_on_tilapia_and_vegetable_production_in_the_UVI_aquaponic_system/links/595255bfaca272a343db3908/Update-on-tilapia-and-vegetable-production-in-the-UVI-aquaponic-system.pdf?origin=publication_detail
 |titel=Update on Tilapia and Vegetable Production in the UVI Aquaponic System
 |förnamn1=James E.
 |efternamn1=Rakocy
 |förnamn2=Donald S.
 |efternamn2=Bailey
 |förnamn3=R. Charlie
 |efternamn3=Shultz
 |förnamn4=Eric S.
 |efternamn4=Thoman
 |författarlänk=
 |utgivare= University of the Virgin Islands Agricultural Experiment Station
 |datum=
 |hämtdatum=11 March 2013
}}</ref>

== Historik==

Akvaponik har rötter långt bak i historien men med viss debatt kring var fenomenet först ska ha dykt upp.
Aztekerna brukade vissa öar som kallades [[chinampas]] i ett system somliga anser vara det första akvaponiska systemet med någon form av [[jordbruk]]. Växter odlades på stationära (ibland även mobila) öar vid grund i sjöar där restprodukter och näring muddrades upp från Chinampakanalerna, eller hämtades från närliggande städer som sedan kunde användas för att göda växterna. Södra Kina, Thailand, och Indonesien som kultiverade och odlade ris i risfält i kombination med fisk är också tidiga exempel på akvaponiska system. Dessa polykulturella jordbrukssystem existerade I många Östasiatiska länder där man bland annat odlade fisk såsom [[väderål]] (泥鳅, ドジョウ), [[risål]] (黄鳝, 田鰻), [[karp]] (鯉魚, コイ) och [[Ruda (fisk)|ruda]] (鯽魚). Det förekom även odling av [[sumpsnäckor]] (田螺) i risfälten. Flytande akvaponiska system i polykulturella fiskdammar har på senare år installerats i Kina där man i större skala odlar [[ris]], [[vete]], [[kannaväxter]] och andra växter, där några installationer överstiger 2.5 acres (10,000 m2). <ref>{{webbref|titel=Carassius carassius|url=http://www.fao.org/fishery/culturedspecies/Carassius_carassius/en|verk=Food and Agriculture Organization of the United Nations|utgivare=Fisheries and Aquaculture Department|hämtdatum=April 24, 2013}}</ref>

[[File:UVIAquaponicSystem.jpg|thumb|250px|Diagram över University of the Virgin Islands kommersiella akvaponiska system, kapabelt till att producera fem ton [[Tilapia]] varje år.]]
Utvecklingen av moderna akvaponiska system tillskrivs vanligtvis New Alchemy Institute och Dr. Mark McMurtry m.fl. och deras arbete vid [[North Carolina State University]].<ref name="UVI2">{{webbref|url=http://www.ctahr.hawaii.edu/oc/freepubs/pdf/BIO-10.pdf
|titel=Construction of Automatic Bell Siphons for Backyard Aquaponic Systems
|förnamn1= Bradley K.
|efternamn1= Fox
|förnamn2= Robert
|efternamn2= Howerton
|förnamn3= Clyde
|efternamn3= Tamaru
|författarlänk=
|utgivare= [[University of Hawaiʻi at Mānoa]] Department of Molecular Biosciences and Bioengineering
|datum=
|hämtdatum=12 March 2013
}}</ref> Inspirerade av framgångarna som New Alchemy Institute haft, och med de akvaponiska system som utvecklats av Dr. Mark McMurtry m.fl. följde snart andra institutioner svit. Med start 1997 började Dr. James Rakocy och hans kollegor vid University of the Virgin Islands forska i och utveckla användandet av djupvattenskultur med hydroponiska växtbäddar i ett större akvaponiskt system.
Den första forskning inom akvaponik i Canada var ett litet system som lades till i ett vanligt system med akvakultur på en forskningsstation i Lethbridge, Alberta. Kanada såg en markant ökning av akvaponiska system under 90-talet, mestadels i form av kommersiella installationer där det odlades dyra varor såsom [[öring]] och [[sallat]]. Ett system baserat på djupvattensodling utvecklat av University of Virgin Islands byggdes i ett växthus i Brooks, Alberta där Dr. Nick Savidov med kollegor forskade i akvaponik utifrån en vetenskaplig grund med fokus på växterna. Forskarna upptäckte viktig information gällandes rötters tillväxt i akvaponiska system samt att vissa fördelar med systemet gör att det kan köras med lägre PH-värden, vilket gynnar växter men inte fisk.

[[File:BackyardAqauponics@BAU.jpg|thumb|250px|Grönsaksproduktion som del av ett lågkostnadsakvaponiskt system utvecklat vid Bangladesh Agricultural University.]]
På den Karibiska ön Barbados drog man igång ett arbete för att installera akvaponiska system i människors hem, där intäkter kommer från att sälja dessa hemodlade produkter till turister. Detta för att minska beroendet av importerade livsmedel.
I Bangladesh, världens mest tätbefolkade land, använder de flesta bönderna jordbrukskemikalier för att öka matproduktion och hållbarhet. Detta trots att landet saknar ordentlig översikt över säker användning av kemikalier i livsmedel för mänsklig konsumtion. För att bekämpa detta problem leder professor Dr. M.A Salam en grupp forskare på avdelningen för akvakultur vid Bangladesh Agricultural University. Tillsammans har de tagit fram ett lågkostnadsakvaponiskt system för produktion av kemikaliefria livsmedel.
Dr. Salams arbete specialiserar sig på att utveckla en form av [[subsistensjordbruk]] för micro-produktionsmål för individer och samhällsgrupper.
Även i Palestina där mer än en tredjedel av all odlingsbar jord finns i den ombestridda [[Gazaremsan]] har man haft behov för och utvecklat ett akvaponiskt system för hustak I Gaza City. <ref>[http://www.aljazeera.com/news/middleeast/2014/07/rooftop-gardens-provide-answer-gaza-201474123655983775.html Rooftop gardens provide 'answer for Gaza']. Al Jazeera,  24 January 2015</ref>

Det har även skett en markant ökning i intresse från samhällsgrupper om möjlig integration av akvaponik, såsom den ej vinstdrivna gruppen Growing Power som erbjuder unga i Milwaukee jobb och praktiska erfarenheter, samtidigt som de producerar livsmedel till sin omgivning. Modellen har lett till ett flertal andra projekt, t.ex. i New Orleans där “Vietnamese fisherman community” kraftigt påverkades av Deepwater Horizons oljeutsläpp, och i South Bronx i New York City.
Whispering Roots är en välgörenhetsorganisation i Omaha, Nebraska som tillgodoser socialt och ekonomiskt utsatta grupper med lokalt producerad, hälsosam föda genom akvaponik, hydroponik och “urban farming”.
Dessutom har odlare som nyttjar akvaponik samlats över internet på ett flertal hemsidor för att dela sina erfarenheter och sprida odlingsformen. På många av dessa hemsidor finns också omfattande resurser i form av information över hur man kan bygga dessa system i hemmamiljö.
På senare tid har akvaponiska system i allt större utsträckning flyttats inomhus. I städer som Chicago har man också utnyttjat olika typer av utföranden av dessa system för att kunna producera mat året runt.

== Komponenter ==

[[File:Aquaponics_at_Growing_Power,_Milwaukee.jpg|thumb|250px|Ett kommersiellt akvaponiskt system. En elektrisk pump flyttar smutsigt vatten från fisktanken genom ett filter för att filtrera de partiklar plantorna placerade ovanför inte kan absorbera. Vattnet ger sedan näring till plantorna och blir renat innan det återvänder till fisktanken där processen upprepas.]]
Akvaponik består primärt av två delar, med akvakulturen för att producera vattenlevande djur och den hydroponiska delen för odling av växter. Föroreningar, från rester av fiskföda, eller avföring från fiskarna själva byggs upp i tanken eftersom de flesta akvaponiska systemen är slutna system där samma vatten cirkulerar. Det förorenade vattnet kan snabbt nå upp i giftiga nivåer för de djur som lever i systemet men innehåller samtidigt [[näringsämnen]] som är nödvändiga för växterna. Även om det primärt är dessa två delar som tillsammans skapar ett akvaponiskt system så räknar man ofta dessa system som uppbyggda av ett flertal sub-system för alla olika delar som behövs i systemet. T.ex. borttagning av föroreningar och smuts, för att tillsätta baser som neutraliserar syror, eller för att upprätthålla vattnets syrenivå. <ref name=srac>{{tidskriftsref |rubrik=Recirculating aquaculture tank production systems: Aquaponics — integrating fish and plant culture |datum=november 2006 |utgivare=Southern Regional Aquaculture Center |förnamn1=James E. |efternamn1=Rakocy |förnamn2=Michael P. |efternamn2=Masser |förnamn3=Thomas M. |efternamn3=Losordo |url=http://www.aces.edu/dept/fisheries/aquaculture/documents/309884-SRAC454.pdf |hämtdatum=2015-05-27 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20120915212034/http://www.aces.edu/dept/fisheries/aquaculture/documents/309884-SRAC454.pdf |arkivdatum=2012-09-15 }}</ref>

Vanliga komponenter inkluderar:

* Uppfödningstank: tankarna där fisken föds upp och växer;
* Settling basin: en enhet som rensar ut avfall och biofilm, och för att lägga ner finare partiklar i tankens botten;
* Biofilter: platsen där bakterier som genomför nitrifikation växer och konverterar ammoniak till nitrater, som är till nytta för växterna;
* Hydroponics subsystem: delen av systemet där plantor växer genom att absorbera närämnen från vattnet;
* Sump: Lägsta punkten i systemet där vattnet pumpas tillbaka till uppfödningstanken.

Beroende på systemets komplexitet och pris kan de olika systemen för borttagning, filtrering, och/eller de hydroponiska sub-systemen vara kombinerade i en enhet eller sub-system. Med funktion att hindra vattnet från att gå från den delen av systemet med akvakulturen direkt till den hydroponiska delen.

=== Växter: hydroponik ===

[[File:CDC_South_Aquaponics_Raft_Tank_1_2010-07-17.jpg|thumb|250px|Ett djupvattenshydroponiskt system där växterna växer direkt i det näringsrika vattnet utan jord. Växterna kan placeras närmre varandra för att det inte finns något behov för spridning av rötter (för att stödja växtens vikt).]]

[[File:Aquaponics_with_Vibrantly_Colored_Plants.jpg|thumb|250px|Växter odlas i en kanal fylld med näringsrikt vatten i ett så kallat Nutrient film technique (NFT) system.]]
Växterna odlas i ett hydroponiskt system, med deras rötter nedsänkta i det näringsrika restvattnet. Detta tillåter filtrering av [[ammoniak|ammoniaken]] i vattnet som är giftig för de vattenlevande djuren. Efter att vattnet har passerat igenom det hydroponiska sub-systemet så har det rensats och syresatts, vilket tillåter återanvändning i uppfödningstanken. Denna cykel är kontinuerlig. Vanliga akvaponiska applikationer av hydroponiska system inkluderar:

* Deep-water raft aquaponics: plattformar i frigolit som sänks ner i en relativt djup akvaponisk bassäng i specialgjorda formar.

* Recirculating aquaponics: Solid odlingsgrund med grus eller lera i en behållare som sedan fylls med vatten från akvakulturen.

* Reciprocating aquaponics: solid odlingsgrund i en behållare som växlingsvis fylls och dräneras med dräneringsrör. Den här typen av akvaponik är även känd som flood-and-drain aquaponics eller ebb-and-flow akvaponik.

* Andra akvaponiska system med vertikal uppbyggnad är “trickle-fed” från systemets topp, nutrient film technique-kanaler, horisontala PVC rör med hål för plantorna, plasttunnor delade på hälften med eller små plattformar i sig. Varje teknik har sina egna fördelar. <ref>{{tidskriftsref |rubrik=A Comparison of Three Different Hydroponic Sub-systems (gravel bed, floating and nutrient film technique) in an Aquaponic Test System |förnamn1=Wilson A. |efternamn1=Lennard |förnamn2=Brian V. |efternamn2=Leonard |tidskrift=Aquaculture International |år=2006 |volym=14 |nummer=6 |sid=539–550 |doi=10.1007/s10499-006-9053-2}}</ref>

De flesta bladgrönsaker trivs bra i det hydroponiska sub-systemet, men majoriteten av de grödor som kan generera god vinst är variationer av salladskål, sallat, basilika, rosor, tomater, okra, nätmelon och paprika. Eftersom olika grödor växer i olika hastighet behövs dock varierande mängder mineraler och näringsämnen. <ref>{{tidskriftsref |rubrik=Aquaponic production of tilapia and basil: Comparing a batch and staggered cropping system |förnamn1=James E. |efternamn1=Rakocy |förnamn2=R. Charlie |efternamn2=Shultz |förnamn3=Donald S. |efternamn3=Bailey |förnamn4=Eric S. |efternamn4=Thoman |redaktör=M.A. Nichols |tidskrift=Acta Horticulturae |utgivare=International Society for Horticultural Science |år=2004 |url=http://biology.westfield.ma.edu/Biol300/sites/default/files/Aquaponic-Production-of-Tilapia-and-Basil.pdf |hämtdatum=24 april 2013 |nummer=648 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20130612182055/http://biology.westfield.ma.edu/Biol300/sites/default/files/Aquaponic-Production-of-Tilapia-and-Basil.pdf |arkivdatum=2013-06-12 }}</ref>

=== Djur: akvakultur ===

[[File:Aquaponics_with_catfish.jpg|thumb|250px|Filtrerat vatten från det hydroponiska systemet förs in tanken med fisk för återcirkulering.]]
Sötvattenfisk är det vanligaste djuret som föds upp genom akvaponik, men även [[Kräftor|sötvattenskräftor]] och [[räkor]] kan födas upp med framgång. I praktiken med syfte att föda upp fisk som föda, oavsett om det är i kommersiellt syfte eller för eget behov så är [[tilapia]] det mest populära valet. Även [[barramundi]], [[havsgös]], [[tandanus]] och [[murraytorsk]] kan dock odlas med framgång. För klimat med växlande vattentemperaturer passar [[Regnbåge (fisk)|regnbåge]], [[abborre]], blågälad [[solabborre]] och [[malartade fiskar]] som [[prickig dvärgmal]] och [[dvärgmal]] för hemmaodling.

=== Bakterier ===
[[Nitrifikation]], alltså oxidationen av ammoniak till nitratjoner, är en av de viktigaste funktionerna i ett akvaponiskt system då det reducerar toxiciteten i fiskarnas vatten samt tillåter växterna upptagning av dessa nitratjoner som näring. Ammoniak byggs hela tiden upp i tanken från fiskarnas avföring och som resultat av deras [[metabolism]].
Denna ammoniak måste hållas nere på nivåer som inte är giftiga för fiskarna. Växterna kan visserligen ta upp ammoniak i små mängder men nitratjoner tas upp mycket effektivare av dem. Ammoniak kan även omvandlas till andra nitroföreningar genom goda populationer av:

* Nitrosomonas: bakterier som omvandlar ammoniak till nitriter, och
* Nitrobacter: bakterier som omvandlar nitriter till nitrater.

Bakterierna som genomför den ovannämnda processen i ett akvaponiskt system bildar en [[biofilm]] över alla solida ytor genom systemet som befinner sig i konstant kontakt med vatten. Även rötterna från växterna som odlas bildar en stor yta där bakterier kan uppehålla sig. Vård av dessa bakteriekolonier är viktigt för att kunna reglera assimileringen av ammoniak och nitriter. Det är därför de flesta akvaponiska system inkluderar en biofiltreringsenhet, som hjälper till med ökningen av dessa mikroorganismer. När ett system har stabiliserat befinner sig vanligtvis halten av ammoniak mellan 0.25 och 2.0 ppm; nitriter mellan 0.25 och 1 ppm och nitrater mellan 2 och 150 ppm. Eftersom nitrifikationsprocessen försurar vattnet behöver man tillsätta baslösningar för att neutralisera vattnets pH-värde. Man kan också vid behov tillsätta mineraler så som järn vid behov för växternas näringsbehov.
Ett effektivt sätt att undvika uppbyggnad av solida restämnen i systemet är med hjälp av maskar som löser upp solida näringsämnen så att växterna eller andra djur i tanken kan ta upp dem.

== Drift ==

De fem huvudsakliga kraven för systemen är vatten, syre, ljus, mat till djuren däri och elektricitet för att pumpa, filtrera och syresätta vattnet. När det kommer till utdelning så kan ett system kontinuerligt ge skörd av växter i det hydroponiska systemet och ätbara djursorter i akvakulturen. Vanliga storleksmått på dessa system varierar mellan 0,12 och 0,24 m² växtutrymme per 10 l vatten i systemet. 10 l vatten kan stödja mellan 0,6 kg och 1,18 kg fisk, beroende på syresättning och filtrering i systemet.
Dr. James Rakocy, chef för ett forskningslag med fokus på akvaponiska system vid University of the Virgin Islands gjorde en lista på tio grundläggande principer för hur man blir framgångsrik med akvaponiska system. Listan togs fram efter och baserades på forskning vid Agricultural Experiment Station. <ref name="purdue">{{webbref |år=2011 |titel=Aquaponics |format=video |url=http://www.youtube.com/watch?v=26xpMCXP9bw |hämtdatum=2013-05-23 |utgivare=[[Purdue University]] }}</ref>

* Se till att fodertillförsel är proportionerlig med mängden växter
* Håll fodertillförsel relativt jämn
* Komplettera med kalcium, kalium och järn
* Sörj för god syretillförsel
* Bryt ner solida restämnen
* Var uppmärksam vid användning av grus-/sandbottnar
* Använd stora rör för vattenflöde för att undvika helt eller delvis stopp.
* Använd biologisk pestkontroll
* Säkerställ fullgod biofiltrering
* Kontrollera pH-värde

=== Foder ===

I de allra flesta fallen av akvakultur består foder av fiskmat från lägre värderade källor. Alternativa lösningar inkluderar odling av Lemnoideae i ett akvaponiskt system där växten förser fisken med mat, överskottsmask-/larver från en kompost, använda egna matrester som foder, eller odling av Hermetia illucenslarver. <ref>{{webbref|efternamn=Rogosa|förnamn=Eli|titel=Organic Aquaponics|url=http://www.growseed.org/growingpower.html|hämtdatum=April 24, 2013}}</ref>

=== Vattenförbrukning ===

Akvaponiska system byter vanligtvis inte vattnet utan låter det istället cirkulera och återanvändas under användning med stor effektivitet. Systemet är beroende av förhållanden mellan djur och växter för att hålla näringsvärden och syrenivåer jämna. Nytt vatten tillsätts endast för att ersätta det vatten som evaporerar ut i luften från ytvattnet, tas upp av växter och evaporerar. Tack vare detta använder akvaponiska system endast 2 procent av det vatten som konventionell odling förbrukar vid odling av samma mängd grödor, vilket möjliggör odling i områden med ont om vatten. Akvaponiska system kan också replikera samma omständigheter som våtmarker har. Den här typen av konstruerade våtmarker kan användas som biofiltrering och processering av de flesta hushållssopor. Det näringsfyllda vattnet kan sedan användas som gödsel för annan odling. <ref>{{webbref|efternamn1=Hygnstrom |förnamn1=Jan R. |efternamn2=Skipton |förnamn2=Sharon O. |efternamn3=Woldt |förnamn3=Wayne |titel=Residential Onsite Wastewater Treatment: Constructed Wetlands for Effluent Treatment |url=http://www.ianrpubs.unl.edu/live/g1474/build/g1474.pdf |hämtdatum=June 15, 2014 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20140714132500/http://www.ianrpubs.unl.edu/live/g1474/build/g1474.pdf |arkivdatum=juli 14, 2014 }}</ref>

=== Energianvändning ===

Akvaponiska installationer drivs till varierande grad av mänsklig energitillförsel, teknologiska lösningar och “miljökontroll” för att uppnå vattencirkulation och önskade temperaturer. Beroende på vilket fokus man har med systemet så kan man ha olika lösningar. Vill man ha ett energisnålt system kan man t.ex. använda sig av alternativ energi och färre pumpar genom att låta vattnet rinna nedåt i största möjliga mån.

== Se även ==
*[[Permakultur]]
*[[Vattenkultur]]
*[https://www.facebook.com/groups/aquaponics.sweden/permalink/1141884842530784/?comment_id=1141886045863997&notif_t=group_comment&notif_id=1460627319903736 Aquaponics Sweden på Facebook,]
== Källor ==
{{enwp|url=//en.wikipedia.org/w/index.php?title=Aquaponics&oldid=661881215}}

===Noter===
<references/>

== Externa länkar ==
*http://www.hemmaodlat.se/odla/vad-ar-aquaponics/
*https://www.kth.se/sth/forskning/chb/forskningsprojekt/vaxthuset-pa-berga/vaxthuset-pa-berga-1.366020
*http://www.etc.se/klimat/har-fiskas-det-efter-framtidens-grodor
*http://www.trf.sll.se/Global/Ekofiskcentrum%20-%20Projektredovisning%20planeringsfas.doc
*https://web.archive.org/web/20160420193013/http://www.slu.se/sv/institutioner/biosystem-teknologi/forskning/-hortikulturell-mikrobiologi/-aquaponics/
* {{Commonscat|Aquaponics}}

[[Kategori:Naturbruk]]


text:
# Allacta diagrammatica
Allacta diagrammatica är en kackerlacksart som först beskrevs av Hanitsch 1923.  Allacta diagrammatica ingår i släktet Allacta och familjen småkackerlackor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Allacta diagrammatica

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kackerlacks|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Allacta diagrammatica''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Kackerlackor]]
| ordo = Blattodea
| familia_sv = [[Småkackerlackor]]
| familia = Blattellidae
| genus_sv =
| genus = [[Allacta]]
| species_sv =
| species = '''Allacta diagrammatica'''
| taxon = Allacta diagrammatica
| taxon_authority = (Hanitsch, 1923)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Blaberoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Allacta diagrammatica'''''<ref name = "col173953"/> är en [[kackerlackor|kackerlacks]]art som först beskrevs av Hanitsch 1923.  ''Allacta diagrammatica'' ingår i [[släkte]]t ''[[Allacta]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[småkackerlackor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/allacta+diagrammatica/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col173953">Princis In Beier [Ed.] (1969) Blattariae: Subordo Epilamproidea. Fam.: Blattellidae., Orthopterorum Catalogus, W. Junk, s'Gravenhage(13)</ref>
<ref name = "source">''BlattodeaSF: Blattodea Species File''. Beccaloni G.W., 2010-04-28</ref>
</references>

[[Kategori:Småkackerlackor]]
[[Kategori:Allacta|diagrammatica]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Kackerlackor · Blattodea

Överfamilj: Blaberoidea

Familj: Småkackerlackor · Blattellidae

Släkte: Allacta

Art: Allacta diagrammatica

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: (Hanitsch, 1923)


text:
# Lissarca stationis
Lissarca stationis är en musselart som beskrevs av Fleming 1948. Lissarca stationis ingår i släktet Lissarca och familjen Philobryidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Lissarca stationis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|mussel|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Lissarca stationis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Blötdjur]]
| phylum = Mollusca
| classis_sv = [[Musslor]]
| classis = Bivalvia
| ordo_sv =
| ordo = [[Arcoida]]
| familia_sv =
| familia = [[Philobryidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Lissarca]]
| species_sv =
| species = '''Lissarca stationis'''
| taxon = Lissarca stationis
| taxon_authority = Fleming, 1948
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Lissarca stationis'''''<ref name = "COL"/> är en [[musslor|mussel]]art som beskrevs av Fleming 1948. ''Lissarca stationis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Lissarca]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Philobryidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/lissarca+stationis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''NZIB: New Zealand Inventory of Biodiversity''. Gordon D. (ed), 2009-06-12</ref>
</references>

[[Kategori:Musslor]]
[[Kategori:Lissarca|stationis]]

{{Robotskapad stub om musslor}}

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Stam: Blötdjur · Mollusca

Klass: Musslor · Bivalvia

Ordning: Arcoida

Familj: Philobryidae

Släkte: Lissarca

Art: Lissarca stationis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Fleming, 1948


text:
# Psilotreta albogera
Psilotreta albogera är en nattsländeart som beskrevs av Wolfram Mey 1997. Psilotreta albogera ingår i släktet Psilotreta och familjen böjrörsnattsländor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Psilotreta albogera

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|nattslände|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Psilotreta albogera''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Nattsländor]]
| ordo = Trichoptera
| familia_sv = [[Böjrörsnattsländor]]
| familia = Odontoceridae
| genus_sv =
| genus = [[Psilotreta]]
| species_sv =
| species = '''Psilotreta albogera'''
| taxon = Psilotreta albogera
| taxon_authority = [[Wolfram Mey|Mey]], 1997
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Leptoceroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Psilotreta albogera'''''<ref name = "col727"/> är en [[nattsländor|nattslände]]art som beskrevs av [[Wolfram Mey]] 1997. ''Psilotreta albogera'' ingår i [[släkte]]t ''[[Psilotreta]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[böjrörsnattsländor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/psilotreta+albogera/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col727"> (2001) , website, Trichoptera World Checklist, 08-Jan-2001</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Böjrörsnattsländor]]
[[Kategori:Psilotreta|albogera]]

title: Systematik

Ordning: Nattsländor · Trichoptera

Överfamilj: Leptoceroidea

Familj: Böjrörsnattsländor · Odontoceridae

Släkte: Psilotreta

Art: Psilotreta albogera

title: Vetenskapligt namn


text:
# Calathea wallisii
Calathea wallisii är en strimbladsväxtart som först beskrevs av Jean Jules Linden, och fick sitt nu gällande namn av Eduard August von Regel. Calathea wallisii ingår i släktet Calathea och familjen strimbladsväxter. Inga underarter finns listade.

title: Calathea wallisii

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|strimbladsväxt|datum=2014-06}}
{{Taxobox
| name = ''Calathea wallisii''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Ingefärsordningen]]
| ordo = Zingiberales
| familia_sv = [[Strimbladsväxter]]
| familia = Marantaceae
| genus_sv =
| genus = [[Calathea]]
| species_sv =
| species = '''Calathea wallisii'''
| taxon = Calathea wallisii
| taxon_authority = ([[Jean Jules Linden|Linden]]) [[Eduard August von Regel|Regel]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Phyllodes wallisii'' ([[Jean Jules Linden|Linden]]) [[Carl Ernst Otto Kuntze|Kuntze]]
''Maranta wallisii'' [[Jean Jules Linden|Linden]]
}}

'''''Calathea wallisii'''''<ref name = "C132"/> är en [[strimbladsväxter|strimbladsväxt]]art som först beskrevs av [[Jean Jules Linden]], och fick sitt nu gällande namn av [[Eduard August von Regel]]. ''Calathea wallisii'' ingår i [[släkte]]t ''[[Calathea]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[strimbladsväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9738518|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Regel, 1869 ''In: Index Seminum (LE) 1869: 14''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Calathea wallisii|''Calathea wallisii''}}

[[Kategori:Strimbladsväxter]]
[[Kategori:Calathea|wallisii]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Ingefärsordningen · Zingiberales

Familj: Strimbladsväxter · Marantaceae

Släkte: Calathea

Art: Calathea wallisii

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Calathea wallisii

Auktor: (Linden) Regel

title: Synonymer

Synonymer: Phyllodes wallisii (Linden) Kuntze · Maranta wallisii Linden


text:
# Amorphophallus pendulus
Amorphophallus pendulus är en kallaväxtart som beskrevs av Josef Bogner och Simon Joseph Mayo. Amorphophallus pendulus ingår i släktet Amorphophallus och familjen kallaväxter. Inga underarter finns listade.

title: Amorphophallus pendulus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kallaväxt|datum=2014-06}}
{{Taxobox
| name = ''Amorphophallus pendulus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Svaltingordningen]]
| ordo = Alismatales
| familia_sv = [[Kallaväxter]]
| familia = Araceae
| genus_sv =
| genus = [[Amorphophallus]]
| species_sv =
| species = '''Amorphophallus pendulus'''
| taxon = Amorphophallus pendulus
| taxon_authority = [[Josef Bogner|Bogner]] & [[Simon Joseph Mayo|Mayo]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Amorphophallus pendulus'''''<ref name = "C132"/> är en [[kallaväxter|kallaväxt]]art som beskrevs av [[Josef Bogner]] och [[Simon Joseph Mayo]]. ''Amorphophallus pendulus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Amorphophallus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[kallaväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9812352|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Bogner & Mayo, 1986 ''In: Aroideana 8: 19''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Kallaväxter]]
[[Kategori:Amorphophallus|pendulus]]

{{Robotskapad stub om kallaväxter}}
{{Taxonbar}}

title: Systematik

Ordning: Svaltingordningen · Alismatales

Familj: Kallaväxter · Araceae

Släkte: Amorphophallus

Art: Amorphophallus pendulus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Amorphophallus pendulus

Auktor: Bogner & Mayo


text:
# San Antonio de las Barrancas
San Antonio de las Barrancas är en ort i Mexiko.   Den ligger i kommunen Matehuala och delstaten San Luis Potosí, i den centrala delen av landet, 500 km norr om huvudstaden Mexico City. San Antonio de las Barrancas ligger 1 441 meter över havet och antalet invånare är 391.
Terrängen runt San Antonio de las Barrancas är kuperad västerut, men österut är den platt. Terrängen runt San Antonio de las Barrancas sluttar österut. Runt San Antonio de las Barrancas är det ganska glesbefolkat, med 28 invånare per kvadratkilometer. San Antonio de las Barrancas är det största samhället i trakten. Omgivningarna runt San Antonio de las Barrancas är i huvudsak ett öppet busklandskap.

title: San Antonio de las Barrancas

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Mexiko|datum=2016-11}}
{{geobox
| 1                                 = Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = San Antonio de las Barrancas
| native_name                       =
| other_name                        =
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             =
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Mexiko
| country_flag                      = true
| state                             = [[San Luis Potosí (delstat)|San Luis Potosí]]
| state_type                        = Delstat
| region                            = [[Matehuala (kommun)|Matehuala]]
| region_type                       = Kommun
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         = 1441
| lat_d                             = 23.32023
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = -100.65892
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 391
| population_date                   = 2013-08-01
| population_note                   = <ref name = "gn3987865"/>
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[Central Standard Time|CST]]
| utc_offset                        = -6
| timezone_DST                      = [[Central Daylight Time|CDT]]
| utc_offset_DST                    = -5
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Mexiko|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Mexiko
| map_locator                       = Mexiko
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| timezone_label                    = America/Mexico_City
}}

'''San Antonio de las Barrancas''' är <!--P.PPL-->en [[ort]] i [[Mexiko]].<ref name = "gn3987865"/>   Den ligger i kommunen <!--ADM2-->[[Matehuala (kommun)|Matehuala]] och delstaten <!--ADM1-->[[San Luis Potosí (delstat)|San Luis Potosí]], i den centrala delen av landet, {{formatnum:500}} km norr om huvudstaden [[Mexico City]]. San Antonio de las Barrancas ligger {{formatnum:1441}} meter över havet<ref name = "gn3987865"/> och antalet invånare är <!--pop-->{{formatnum:391}}.<ref name = "gn3987865"/>

Terrängen runt San Antonio de las Barrancas är kuperad västerut, men österut är den platt. Terrängen runt San Antonio de las Barrancas sluttar österut.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 kilometers radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} Runt San Antonio de las Barrancas är det ganska glesbefolkat, med {{formatnum:28}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> San Antonio de las Barrancas är det största samhället i trakten. Omgivningarna runt San Antonio de las Barrancas är i huvudsak ett öppet [[busklandskap]].<ref name = "nasalandcover"/>
== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Referenser ==

<references>
<ref name = "gn3987865">[{{Geonameslänk|gnid=3987865|name=san%20antonio%20de%20las%20barrancas}} San Antonio de las Barrancas] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2013-08-01; databasdump nerladdad 2016-10-22</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

[[Kategori:Orter i San Luis Potosí]]

Land: Mexiko

Delstat: San Luis Potosí

Kommun: Matehuala

Tidszon: CST (UTC-6)

- sommartid: CDT (UTC-5)


text:
# Symmetropleura laevicauda
Symmetropleura laevicauda är en insektsart som beskrevs av Brunner von Wattenwyl 1878. Symmetropleura laevicauda ingår i släktet Symmetropleura och familjen vårtbitare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Symmetropleura laevicauda

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Symmetropleura laevicauda''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Hopprätvingar]]
| ordo = Orthoptera
| familia_sv = [[Vårtbitare]]
| familia = Tettigoniidae
| genus_sv =
| genus = [[Symmetropleura]]
| species_sv =
| species = '''Symmetropleura laevicauda'''
| taxon = Symmetropleura laevicauda
| taxon_authority = Brunner von Wattenwyl, 1878
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Tettigonioidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Symmetropleura laevicauda'''''<ref name = "col24909"/><ref name = "col33720"/><ref name = "col41802"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av Brunner von Wattenwyl 1878. ''Symmetropleura laevicauda'' ingår i [[släkte]]t ''[[Symmetropleura]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[vårtbitare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/symmetropleura+laevicauda/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col24909">Kirby, W.F. (1906) Orthoptera Saltatoria. Part I. (Achetidae et Phasgonuridae.), A Synonymic Catalogue of Orthoptera (Orthoptera Saltatoria, Locustidae vel Acridiidae), British Museum (Natural History), London 2:i-viii, 1-562</ref>
<ref name = "col33720">Bruner, L. (1915) Notes on tropical American Tettigonoidea (Locustodea), Annals of the Carnegie Museum 9(3-4):284-404</ref>
<ref name = "col41802">Brunner von Wattenwyl (1878) Monographie der Phaneropteriden, Verhandlungen der Kaiserlich-Königlichen Zoologisch-Botanischen Gesellschaft in Wien (Verh. der Zoologisch-Botanischen Gesellsch. Wien) 28:1-401, pl. 1-8</ref>
<ref name = "source">''OrthopteraSF: Orthoptera Species File''. Eades D.C., Otte D., Cigliano M.M., Braun H., 2010-04-28</ref>
</references>

[[Kategori:Vårtbitare]]
[[Kategori:Symmetropleura|laevicauda]]

title: Systematik

Ordning: Hopprätvingar · Orthoptera

Överfamilj: Tettigonioidea

Familj: Vårtbitare · Tettigoniidae

Släkte: Symmetropleura

Art: Symmetropleura laevicauda

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Brunner von Wattenwyl, 1878


text:
# Brassica rapa
Brassica rapa är en art i kålsläktet. Den har många former, inklusive åkerkål, majrova, kinakål och även oljeväxten rybs. Majrova och foderrova tillhör sortgruppen rova – Raptifera-gruppen.
Arten är nära besläktad med sareptasenap och raps som också tillhör kålsläktet.

## Historia
Rybs odlades på flera platser, från Medelhavsområdet till Indien, så tidigt som 2000 f.Kr. Rovor har troligen först börjat odlas i Nordeuropa och har varit en viktig matkälla i Romerska riket. De har sedan spridits till Kina, och har nått Japan på 700-talet.
Carl von Linné beskrev rovor och ryps som separata arter och namngav dem B. rapa och B. campestris. Taxonomisterna har upptäckt under 1900-talet att deras korsning är fertil, och således borde de sammanföras i samma art. Eftersom rova namngavs först fick arten namnet Brassica rapa.

## Beskrivning
Brassica rapa är en ett- till tvåårig växt med en pålrot och gula blommor. Den kan vara upp till 1,5 m hög.

## Odling
Svensk kulturväxtdatabas delar rovor i flera sortgrupper:
- Brassica rapa Autumnalis-Gruppen - höstrybs
- Brassica rapa Chinensis-Gruppen - sellerikål (pak choi)
- Brassica rapa Narinosa-Gruppen - tatsoikål
- Brassica rapa Nipposinica-Gruppen - mizunakål (japansk kål)
- Brassica rapa Oleifera-Gruppen - rybs
- Brassica rapa Parachinensis-Gruppen - blomsellerikål (choy sum)
- Brassica rapa Pekinensis-Gruppen - salladskål, bomdong
- Brassica rapa Perviridis-Gruppen - komatsuna (japansk spenat)
- Brassica rapa Praecox-Gruppen - vårrybs
- Brassica rapa Purpuraria-Gruppen - purpursellerikål
- Brassica rapa Rapifera-Gruppen (rova[1]) – majrova, foderrova
- Brassica rapa Ruvo-Gruppen - broccolirybs (rapini)
- Brassica rapa Trilocularis-Gruppen - indisk rybs

### Foderrovor
Foderrovor (Brassica rapa subsp. rapa) är snabbetablerade ettåriga kålväxter, vilka idag används för bete och ensilage, och numera mer sällsynt som livsmedel för människor. Som människomat har i modern tid majrovor varit vanligare.
Namn på olika sorters odlade foderrovor är bland andra skålrova, korova och svedjerova.

### Rybs
Rybs (Brassica rapa ssp. oleifera) används för utvinning av olja, vilken ofta förväxlas med rapsolja. Raps är nära besläktat art i kålsläktet.

### Åkerkål
Åkerkål (Brassica rapa ssp. campestris) förekommer i hela Sverige och anses vara ett ogräs på många platser.

## Sorter
| Sort           | Bild | Namn                                |
| -------------- | ---- | ----------------------------------- |
| Blomsellerikål |      | Brassica rapa Parachinensis-Gruppen |
| Bomdong        |      | Brassica rapa Pekinensis-Gruppen    |
| Broccolirybs   |      | Brassica rapa Ruvo-Gruppen          |
| Indisk rybs    |      | Brassica rapa Trilocularis-Gruppen  |
| Komatsuna      |      | Brassica rapa Perviridis-Gruppen    |
| Majrova        |      | Brassica rapa Rapifera-Gruppen      |
| Rybs           |      | Brassica rapa Oleifera-Gruppen      |
| Salladskål     |      | Brassica rapa Pekinesis-Gruppen     |
| Sellerikål     |      | Brassica rapa Chinensis-Gruppen     |
| Tatsoikål      |      | Brassica rapa Narinosa-Gruppen      |

title: Brassica rapa

wikitext:
{{omdirigering|Rova}}
{{Taxobox
| name = Brassica rapa
| status =
| image = Brassica rapa (xndr).jpg
| image_caption =
| range_map =
| range_map_caption =
| image2 =
| image2_caption =
| domain_sv = [[Eukaryoter]]
| domain = Eukaryota
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Fröväxter]]
| divisio = Spermatophyta
| subdivisio_sv = [[Gömfröväxter]]
| subdivisio = Angiospermae
| classis_sv = [[Trikolpater]]
| classis = Eudicotyledonae
| ordo_sv = [[Kålordningen]]
| ordo = Brassicales
| familia_sv = [[Korsblommiga växter]]
| familia = Brassicaceae
| genus_sv = [[Kålsläktet]]
| genus = Brassica
| species_sv =
| species = B. rapa
| taxon = Brassica rapa
| taxon_authority = ([[Carl von Linné|Linné]])
}}

'''''Brassica rapa''''' är en [[art]] i [[kålsläktet]]. Den har många former, inklusive [[åkerkål]], [[majrova]], [[kinakål]] och även [[Oljeväxt|oljeväxten]] [[rybs]]. Majrova och foderrova tillhör sortgruppen ''rova –'' Raptifera-gruppen.<ref name=":0">{{Webbref|titel=rova - Uppslagsverk - NE.se|url=https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/rova|verk=www.ne.se|hämtdatum=2024-08-26}}</ref>

Arten är nära besläktad med [[sareptasenap]] och [[raps]] som också tillhör kålsläktet.

== Historia ==
Rybs odlades på flera platser, från Medelhavsområdet till Indien, så tidigt som 2000 f.Kr.<ref name="history">{{Bokref |titel=The Cultural History of Plants |efternamn=Sanderson |förnamn=Helen |författarlänk= |medförfattare= |år=2005|utgivare=Routledge |utgivningsort= |isbn=0415927463 |sid=72 }}</ref> Rovor har troligen först börjat odlas i Nordeuropa och har varit en viktig matkälla i Romerska riket<ref name="history"/>. De har sedan spridits till Kina, och har nått Japan på 700-talet<ref name="history"/>.

[[Carl von Linné]] beskrev rovor och ryps som separata arter och namngav dem ''B. rapa'' och ''B. campestris''. [[Taxonomi]]sterna har upptäckt under 1900-talet att deras korsning är fertil, och således borde de sammanföras i samma art. Eftersom rova namngavs först fick arten namnet ''Brassica rapa''.

== Beskrivning ==
''Brassica rapa'' är en ett- till tvåårig växt<ref name="skud">{{Webbref |url=https://skud.slu.se/nav/taxa/6238436 |titel=Brassica rapa |hämtdatum=2021-03-17 |verk=[[Svensk kulturväxtdatabas]] |utgivare=[[Sveriges lantbruksuniversitet]] |arkivdatum=2022-08-16 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20220816165559/https://skud.slu.se/nav/taxa/6238436 }}</ref> med en [[pålrot]] och gula blommor. Den kan vara upp till 1,5 m hög<ref>{{Webbref |url=http://www.plantsoftheworldonline.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:279485-1 |titel=Brassica rapa |hämtdatum=2021-03-17 |verk=Plants of the World Online|utgivare=[[Royal Botanic Gardens, Kew]]|språk=en}}</ref>.

== Odling ==
[[Svensk kulturväxtdatabas]] delar rovor i flera [[Grupp (botanik)|sortgrupper]]<ref name = "skud"/>:
* ''Brassica rapa'' Autumnalis-Gruppen - höstrybs
* ''Brassica rapa'' Chinensis-Gruppen - [[sellerikål]] (pak choi)
* ''Brassica rapa'' Narinosa-Gruppen - tatsoikål
* ''Brassica rapa'' Nipposinica-Gruppen - mizunakål (japansk kål)
* ''Brassica rapa'' Oleifera-Gruppen - [[rybs]]
* ''Brassica rapa'' Parachinensis-Gruppen - blomsellerikål (choy sum)
* ''Brassica rapa'' Pekinensis-Gruppen - [[salladskål]], bomdong
* ''Brassica rapa'' Perviridis-Gruppen - komatsuna (japansk spenat)
* ''Brassica rapa'' Praecox-Gruppen - vårrybs
* ''Brassica rapa'' Purpuraria-Gruppen - purpursellerikål
* ''Brassica rapa'' Rapifera-Gruppen (''rova<ref name=":0" />'') – [[majrova]], foderrova
* ''Brassica rapa'' Ruvo-Gruppen - broccolirybs (rapini)
* ''Brassica rapa'' Trilocularis-Gruppen - indisk rybs

=== Foderrovor ===
Foderrovor (''Brassica rapa'' subsp. ''rapa'') är snabbetablerade ettåriga kålväxter, vilka idag används för bete och ensilage, och numera mer sällsynt som livsmedel för människor. Som människomat har i modern tid [[majrova|majrovor]] varit vanligare.

Namn på olika sorters odlade foderrovor är bland andra skålrova, korova och svedjerova<ref>[http://www2.jordbruksverket.se/webdav/files/SJV/trycksaker/Pdf_ovrigt/ovr230.pdf Broschyren ''Amatör- och bevarandesorter – regler kring utsädesodling och försäljning'', utgiven av ] {{Wayback|url=http://www2.jordbruksverket.se/webdav/files/SJV/trycksaker/Pdf_ovrigt/ovr230.pdf |date=20150814181011 }}[[Jordbruksverket]] i oktober 2011, sidan 16</ref>.

=== Rybs ===
{{Huvudartikel|Rybs}}
Rybs (''Brassica rapa'' ssp. ''oleifera'') används för utvinning av [[Rovolja|olja]], vilken ofta förväxlas med [[rapsolja]]. [[Raps]] är nära besläktat art i [[kålsläktet]].

=== Åkerkål ===
{{Huvudartikel|Åkerkål}}
Åkerkål (''Brassica rapa'' ssp. ''campestris'') förekommer i hela Sverige och anses vara ett ogräs på många platser.

== Sorter ==
{| class="wikitable"
|-
! Sort !! Bild !! Namn
|-
|Blomsellerikål||[[File:Choi Sum stalks.JPG|100px]] ||''Brassica rapa'' Parachinensis-Gruppen
|-
|Bomdong||[[File:Bomdong cabbage.jpg|100px]] || ''Brassica rapa'' Pekinensis-Gruppen
|-
|Broccolirybs||[[File:Rapini.jpg|100px]] || ''Brassica rapa'' Ruvo-Gruppen
|-
|Indisk rybs||[[File:Sarsoon Ka Saag Fresh.JPG|100px]] ||''Brassica rapa'' Trilocularis-Gruppen
|-
|Komatsuna||[[File:Komatsuna.jpg|100px]] ||''Brassica rapa'' Perviridis-Gruppen
|-
|[[Majrova]]||[[File:Turnip 2622027.jpg|100px]] ||''Brassica rapa'' Rapifera-Gruppen
|-
|[[Rybs]]||[[File:Brassica rapa ja02.jpg|100px]] ||''Brassica rapa'' Oleifera-Gruppen
|-
|[[Salladskål]]||[[File:Čínské zelí.jpg|100px]] || ''Brassica rapa'' Pekinesis-Gruppen
|-
|[[Sellerikål]]||[[File:Baby Pak Choi (01).JPG|100px]] || ''Brassica rapa'' Chinensis-Gruppen
|-
|Tatsoikål||[[File:Tatsoi.jpg|100px]] ||''Brassica rapa'' Narinosa-Gruppen
|}

==Referenser==
<references/>

== Vidare läsning ==
*Elisabet Alnerson, [[Mariana Mattsson]] och Reginald Scholz: ''Minns du hur korovan smakade – gamla trädgårdar i Lycksele'', 2010

{{Taxonbar}}
[[Kategori:Brassica|rapa]]

title: Systematik

Division: Fröväxter · Spermatophyta

Underdivision: Gömfröväxter · Angiospermae

Klass: Trikolpater · Eudicotyledonae

Ordning: Kålordningen · Brassicales

Familj: Korsblommiga växter · Brassicaceae

Släkte: Kålsläktet · Brassica

Art: B. rapa

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Brassica rapa

Auktor: (Linné)


text:
# Iso Kangaslampi (sjö i Sonkajärvi, Norra Savolax)
Iso Kangaslampi är en sjö i kommunen Sonkajärvi i landskapet Norra Savolax i Finland. Den är 13 meter djup. Arean är 30 hektar och strandlinjen är 3,73 kilometer lång.  Den  ingår i Vuoksens huvudavrinningsområde.  Sjön ligger omkring 88 kilometer norr om Kuopio och omkring 410 kilometer norr om Helsingfors.
I sjön finns ön Lehtosaari.

wikitext:
{{geobox|Lake
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name              = Iso Kangaslampi
| native_name       =
| other_name        =
| category          = Sjö
| etymology         =
| nickname          =
<!-- *** Bild *** -->
| image             =
| image_caption     =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country           = Finland
| country_flag      = true
| state             = [[Norra Savolax]]
| state_type        = Landskap
| region            =
| region_type       =
| district          =
| district_type     =
| municipality      = [[Sonkajärvi]]
| municipality_type = [[Finlands kommuner|Kommun]]
<!-- *** Huvudsjö, föremål i området mm *** -->
| parent            = {{fi avr|04|583}}
| city              =
| river             =
| landmark          =
<!-- *** Dimensioner och avrinningsområde *** -->
| area              = 0.3021
| length            = 3.73
| length_type       = Strandlinje
| width             =
| depth             = 13
| elevation         =
| volume            =
| watershed         =
<!-- *** Flöde *** -->
| discharge         =
| discharge_max     =
| discharge_min     =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free              = 04.583.1.004
| free_type         = SjöID
<!-- *** Kartor *** -->
| map               = {{Kartposition Finland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption       = Läge i Finland
| map_locator       = Finland
| map_locator_x     =
| map_locator_y     =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes         =
| lat_d             = 63.6866
| long_d            = 27.5281
| timezone_label    = Europe/Helsinki
| utc_offset        = +2
| utc_offset_DST    = +3
| timezone          = [[Eastern European Time|EET]]
| timezone_DST      = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
| geonames          =
}}

'''Iso Kangaslampi'''<ref name='jvw'/> är en [[sjö]] i kommunen [[Sonkajärvi]]<ref name="jvw"/> i landskapet [[Norra Savolax]] i [[Finland]]. Den är {{formatnum:13}} meter djup.<ref name="jvw"/> Arean är {{formatnum:30}} [[hektar]] och strandlinjen är {{formatnum:3.73}} kilometer lång.<ref name="jvw"/>  Den {{text fi avr|04|583}} Sjön ligger omkring 88 kilometer norr om [[Kuopio]] och omkring 410 kilometer norr om [[Helsingfors]].

I sjön finns ön [[Lehtosaari (ö i Norra Savolax, Norra Savolax, lat 63,69, long 27,53)|Lehtosaari]].

== Källor ==
<references>
<ref name="jvw">[https://www.jarviwiki.fi/wiki/Iso_Kangaslampi_(04.583.1.004)?setlang=sv Järviwiki: Iso Kangaslampi (04.583.1.004)] {{Wayback|url=https://www.jarviwiki.fi/wiki/Iso_Kangaslampi_(04.583.1.004)?setlang=sv |date=20170214005047 }}. (Hämtad: 2016-08)</ref>
</references>

[[Kategori:Insjöar i Norra Savolax]]
[[Kategori:Sonkajärvi]]

Land: Finland

Landskap: Norra Savolax

Kommun: Sonkajärvi

Del av: Vuoksens huvudavrinningsområde

Tidszon: EET (UTC+2)

- sommartid: EEST (UTC+3)


text:
# Charles Koch
Charles de Ganahl Koch, född 1 november 1935 i Wichita i Kansas, är en amerikansk företagsledare som är delägare, styrelseordförande och vd för den globala industriella konglomeratet Koch Industries, Inc. sedan 1967. Den amerikanska ekonomitidskriften Forbes rankar Koch till att vara världens 20:e rikaste med en förmögenhet på 62,9 miljarder amerikanska dollar för den 3 april 2022.

## Barndom
Charles Koch föddes den 1 november 1935 i Wichita, och var det näst äldsta barnet till Fred Koch. Hans farfar Harry Koch var född i Nederländerna. Kochs barndom var ganska ryckig då familjen flyttade runt väldigt mycket eftersom hans far vid den tiden var petroleumingenjör. Han började studera teknik vid Massachusetts Institute of Technology (MIT) i Cambridge, Massachusetts. Han avlade en kandidatexamen i ingenjörsvetenskap år 1957. Han stannade därefter på MIT för att avlägga en master of science i maskinteknik 1958, varefter han bestämde sig för att ta en till master inom kemiteknik liksom sin far. Efter detta var han klar och gick ut MIT 1959.

## Karriär
Efter MIT arbetade Koch som konsult åt Arthur D. Little. Efter två år där blev han ombedd av sin far Fred Koch att komma och hjälpa honom med det företag fadern ägde och ledde. Koch accepterade sedan fadern hotat med att annars sälja bolaget. Charles Koch arbetade på firman i två år (1961–1963). Efter detta blev han befordrad till VD för Koch Engineering och innehade den titeln fram till 1971. År 1966 utsåg hans far honom till VD över hela företaget men han blev inte detta förrän 1971. Hans far dog år 1967 och Charles Koch blev då VD och styrelseordförande för bolaget vilket han döpte om till Koch Industries. Under åren har Charles Koch varit framgångsrik som CEO ur den synvinkeln att bolagets värde sedan han tog över år 1967 har gått från 180 miljoner USD till 100 miljarder USD.

## Familj
Charles Koch bor kvar i Wichita med sin fru Liz och deras två barn. Koch har tre bröder som heter Frederick, David och Bill. David Koch var vice VD på Koch Industries, de andra två bröderna är inte involverade i bolaget då de blev utköpta på 1980-talet. Han är också före detta svåger till Julia Koch som var gift med David Koch mellan 1996 och fram tills hans död 2019.

title: Charles Koch

wikitext:
{{Faktamall biografi
| namn          = Charles Koch
| bild          = Charles Koch Portrait.jpg
| bildstorlek   =
| bildtext      = Charles Koch april 2019.
| nationalitet  = {{flaggbild|USA}} Amerikan
| födelsenamn   = Charles de Ganahl Koch
| födelsedatum  = {{ålder|1935|11|1}}
| födelseort    = {{flaggbild|USA}} [[Wichita, Kansas|Wichita]], [[Kansas]], [[USA]]
| dödsdatum     =
| dödsort       =
| utbildning    = '''[[Massachusetts Institute of Technology]]'''
[[Master of science]]
''[[Kemiteknik]]''
''[[Maskinteknik]]''
[[Kandidatexamen]]
''[[Ingenjörsvetenskap]]''
| yrke          = '''[[Koch Industries|Koch Industries, Inc.]]'''
[[Delägare]] (42 %)
[[Styrelseordförande]] 1967–
[[Verkställande direktör|VD]] 1967–
[[President#Företag|President]] 1966–1974
| utmärkelser   =
| företrädare   =
| efterträdare  =
| parti         = [[Republikanska partiet|Republikanerna]]
| substansvärde = 62,9 miljarder [[Amerikansk dollar|$]]<ref name="koch">{{webbref|titel=Charles Koch|url=http://www.forbes.com/profile/charles-koch/?list=rtb|utgivare=Forbes.com}}</ref>
(2022–04–03)
| lön           =
| religion      =
| hemort        = {{flaggbild|USA}} Wichita, Kansas, USA
| make          =
| maka          = Liz
| barn          = 2
| föräldrar     = [[Fred Koch|Fred]] (far)
Mary (mor)
| släktingar    = [[Bill Koch (affärsman)|Bill]] (bror)
[[David Koch|David]] (bror)
Frederick (bror)
[[Julia Koch]] (före detta [[svägerska]])
| webbplats     =
| namnteckning  =
| år_aktiv      =
| känd_för      =
}}

'''Charles de Ganahl Koch''', född [[1 november]] [[1935]] i [[Wichita, Kansas|Wichita]] i [[Kansas]], är en [[USA|amerikansk]] företagsledare som är [[delägare]], [[styrelseordförande]] och [[Verkställande direktör|vd]] för den globala industriella [[Konglomerat (företag)|konglomeratet]] [[Koch Industries|Koch Industries, Inc.]] sedan 1967.<ref>{{webbref|titel=Charles G. Koch|url=http://www.kochind.com/newsroom/bios_charleskoch.aspx|utgivare=KochInd.com}}</ref><ref>{{webbref|titel=Summary of Koch Industries history|url=http://www.sec.gov/Archives/edgar/data/41077/000119312505225697/dex993.htm|utgivare=[[United States Securities and Exchange Commission]].gov}}</ref> Den amerikanska ekonomitidskriften ''[[Forbes]]'' rankar Koch till att vara världens 20:e rikaste med en förmögenhet på 62,9 miljarder [[Amerikansk dollar|amerikanska dollar]] för den 3 april 2022.<ref name="koch"/>

==Barndom==
Charles Koch föddes den 1 november 1935 i Wichita, och var det näst äldsta barnet till [[Fred Koch]]. Hans farfar [[Harry Koch]] var född i [[Nederländerna]]. Kochs barndom var ganska ryckig då familjen flyttade runt väldigt mycket eftersom hans far vid den tiden var [[petroleum]][[ingenjör]]. Han började studera teknik vid [[Massachusetts Institute of Technology]] (MIT) i [[Cambridge, Massachusetts]]. Han avlade en kandidatexamen i ingenjörsvetenskap år 1957. Han stannade därefter på MIT för att avlägga en master of science i [[maskinteknik]] 1958, varefter han bestämde sig för att ta en till master inom [[kemiteknik]] liksom sin far. Efter detta var han klar och gick ut MIT 1959.<ref name="ref_1">{{webbref|titel=Charles Kochs liv|url=http://www.newnetherlandinstitute.org/history-and-heritage/dutch_americans/charles-g-koch/|hämtdatum=17 november 2016}}</ref>

==Karriär==
Efter MIT arbetade Koch som konsult åt [[Arthur D. Little]]. Efter två år där blev han ombedd av sin far Fred Koch att komma och hjälpa honom med det företag fadern ägde och ledde. Koch accepterade sedan fadern hotat med att annars sälja bolaget. Charles Koch arbetade på firman i två år (1961–1963). Efter detta blev han befordrad till VD för Koch Engineering och innehade den titeln fram till 1971. År 1966 utsåg hans far honom till VD över hela företaget men han blev inte detta förrän 1971. Hans far dog år 1967 och Charles Koch blev då VD och styrelseordförande för bolaget vilket han döpte om till Koch Industries. Under åren har Charles Koch varit framgångsrik som CEO ur den synvinkeln att bolagets värde sedan han tog över år 1967 har gått från 180 miljoner [[Amerikansk dollar|USD]] till 100 miljarder USD.<ref name="ref_1"/>{{förtydliga|När?|datum=2019-08}}

==Familj==
Charles Koch bor kvar i Wichita med sin fru Liz och deras två barn. Koch har tre bröder som heter Frederick, [[David Koch|David]] och [[Bill Koch (affärsman)|Bill]]. David Koch var vice VD på Koch Industries, de andra två bröderna är inte involverade i bolaget då de blev utköpta på 1980-talet. Han är också före detta [[svåger]] till [[Julia Koch]] som var gift med David Koch mellan 1996 och fram tills hans död 2019.<ref>{{webbref|titel=Julia Flesher, David Koch’s Wife: 5 fast facts you need to know|url=https://heavy.com/news/2019/08/david-koch-wife-julia-flesher/|utgivare=Heavy.com}}</ref>

==Referenser==
===Noter===
<references/>

{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Koch, Charles}}
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Födda 1935]]
[[Kategori:Koch|Charles]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Personer från Wichita]]
[[Kategori:Alumner från Massachusetts Institute of Technology]]
[[Kategori:Amerikanska ingenjörer]]
[[Kategori:Amerikanska republikaner]]
[[Kategori:Personer inom USA:s näringsliv under 1900-talet]]
[[Kategori:Amerikanska miljardärer]]
[[Kategori:Personer inom USA:s näringsliv under 2000-talet]]
[[Kategori:Amerikanska företagsledare]]

Född: Charles de Ganahl Koch · 1 november 1935 · Wichita, Kansas, USA

Nationalitet: Amerikan

Utbildning: Massachusetts Institute of Technology · Master of science · Kemiteknik · Maskinteknik · Kandidatexamen · Ingenjörsvetenskap

Yrke/uppdrag: Koch Industries, Inc. · Delägare (42 %) · Styrelseordförande 1967– · VD 1967– · President 1966–1974

Politiskt parti: Republikanerna

Hemort: Wichita, Kansas, USA

Maka: Liz

Föräldrar: Fred (far) · Mary (mor)

Släktingar: Bill (bror) · David (bror) · Frederick (bror) · Julia Koch (före detta svägerska)


text:
# Oncopus hapala
Oncopus hapala är en fjärilsart som beskrevs av Louis Beethoven Prout 1938. Oncopus hapala ingår i släktet Oncopus och familjen mätare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Oncopus hapala

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Oncopus hapala''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Mätare]]
| familia = Geometridae
| genus_sv =
| genus = [[Oncopus]]
| species_sv =
| species = '''Oncopus hapala'''
| taxon = Oncopus hapala
| taxon_authority = [[Louis Beethoven Prout|Prout]] 1938
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Geometroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Oncopus hapala'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Louis Beethoven Prout]] 1938. ''Oncopus hapala'' ingår i [[släkte]]t ''[[Oncopus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[mätare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/oncopus+hapala/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om mätare}}

[[Kategori:Mätare]]
[[Kategori:Oncopus|hapala]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Geometroidea

Familj: Mätare · Geometridae

Släkte: Oncopus

Art: Oncopus hapala

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Prout 1938


text:
# Desa Cibaliung
Desa Cibaliung är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Banten, i den västra delen av landet, 130 km väster om huvudstaden Jakarta.

title: Desa Cibaliung

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Indonesien|datum=2016-09}}
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Desa Cibaliung
| native_name          =
| other_name           =
| category             = Administrativ by
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Indonesien
| country_flag         = true
| state                = [[Banten]]
| state_type           = Provins
| region               =
| region_type          =
| district             =
| district_type        =
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           =
| population_date      =
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Western Indonesian Time|WIT]]
| utc_offset           = +7
| timezone_DST         =
| utc_offset_DST       =
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Indonesien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Indonesien
| map_locator          = Indonesien
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = -6.7136
| long_d               = 105.7457
| municipality         = Desa Cibaliung
| municipality_type    = Administrativ by
| elevation            = 120
| timezone_label       = Asia/Jakarta
| geonames             = 7758302
}}

'''Desa Cibaliung''' är <!--A.ADM4-->en [[Indonesiens administrativa indelning|administrativ by]] i [[Indonesien]].<ref name = "gn7758302"/>   Den ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Banten]], i den västra delen av landet, {{formatnum:130}} km väster om huvudstaden [[Jakarta]].

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn7758302">[{{Geonameslänk|gnid=7758302|name=desa%20cibaliung}} Desa Cibaliung] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-21; databasdump nerladdad 2015-11-27</ref>
</references>

[[Kategori:Indelningar i Banten]]

Land: Indonesien

Provins: Banten

Administrativ by: Desa Cibaliung

Tidszon: WIT (UTC+7)