text:
# Boromir
Boromir är en person i J.R.R. Tolkiens trilogi om Härskarringen. Han förekommer i trilogins första del, Sagan om Ringen/Ringens Brödraskap. Född år 2978 i Tredje Åldern, dödad i strid år 3019. Boromir är äldre bror till Faramir.
Boromir är Gondors härskare Denethor II:s äldsta och högt älskade son. Hans moder dog när Boromir var mycket ung. Hon lämnade efter sig sina två söner för fadern att uppfostra. Denethor favoriserade då Boromir över Faramir och ägnade denne det mesta av sin uppmärksamhet, kanske var det för att han kände igen sig själv i Boromir som växte upp till en stolt ung man med sitt folks bästa för ögonen. Han är kapten över Ecthelions vita torn som ligger högst uppe i Minas Tirith i den sjunde och sista kretsen av staden.

## Roll iSagan om ringen
Boromir framträdde först i Sagan om ringen där han medverkade i Elronds rådslag och förespråkade att ringen skulle föras till Minas Tirith, för att där förvaras och, eventuellt, användas mot Sauron. Rådslaget enades dock om att ringen skulle föras till Domedagsberget och förstöras. Boromir åtog sig då att bli en av de nio som skulle färdas tillsammans för att utföra detta, men försökte övertyga både Aragorn och Frodo om att det skulle vara bättre att ta ringen till Minas Tirith istället för att ge sig ut på en "självmordsresa"  som troligen skulle sluta med att Sauron skulle återfå ringen. Hans mål var hela tiden att återvända till Minas Tirith (helst med ringen) och varsko sitt folk om vad han visste och hjälpa dem att rusta för det kommande kriget. Dit hann han dock aldrig igen, utan stupade vid Amon Hen då han skyddade Merry och Pippin från Sarumans uruk-hai efter att tidigare förförts av ringen och med våld försökt ta den från Frodo.

## Filmer och uppsättningar
I Ralph Bakshis tecknade filmatisering av Sagan om ringen spelas Boromir av Michael Graham Cox. Till skillnad från Tolkiens beskrivningar bär Boromir i denna filmatisering en mer barbarisk klädnad.
I Svenska radioteaterns uppsättning spelas han av Johan Rabaeus.
I Peter Jacksons filmatisering av Sagan om ringen spelas Boromir av Sean Bean. Till skillnad från Tolkiens böcker dör han mot slutet av Härskarringen istället för i början av Sagan om de två tornen och såras dödligt av Lurtz, ledaren av Uruk-hai.

title: Boromir

wikitext:
{{källor|datum=2019-11}}
[[File:Boromir.png|thumb|Boromir]]'''Boromir''' är en person i [[J.R.R. Tolkien]]s trilogi om [[Sagan om ringen|Härskarringen]]. Han förekommer i trilogins första del, ''[[Sagan om Ringen]]/[[Ringens Brödraskap]]''. Född år 2978 i Tredje Åldern, dödad i strid år 3019. Boromir är äldre bror till [[Faramir]].

Boromir är Gondors härskare [[Denethor|Denethor II]]:s äldsta och högt älskade son. Hans moder dog när Boromir var mycket ung. Hon lämnade efter sig sina två söner för fadern att uppfostra. Denethor favoriserade då Boromir över Faramir och ägnade denne det mesta av sin uppmärksamhet, kanske var det för att han kände igen sig själv i Boromir som växte upp till en stolt ung man med sitt folks bästa för ögonen. Han är kapten över [[Ecthelion]]s vita torn som ligger högst uppe i [[Minas Tirith]] i den sjunde och sista kretsen av staden.

==Roll i [[Sagan om ringen]]==
Boromir framträdde först i [[Sagan om ringen]] där han medverkade i [[Elrond]]s rådslag och förespråkade att ringen skulle föras till [[Minas Tirith]], för att där förvaras och, eventuellt, användas mot [[Sauron]]. Rådslaget enades dock om att ringen skulle föras till [[Domedagsberget]] och förstöras. Boromir åtog sig då att bli en av de nio som skulle färdas tillsammans för att utföra detta, men försökte övertyga både [[Aragorn]] och [[Frodo]] om att det skulle vara bättre att ta ringen till [[Minas Tirith]] istället för att ge sig ut på en "självmordsresa"  som troligen skulle sluta med att [[Sauron]] skulle återfå ringen. Hans mål var hela tiden att återvända till [[Minas Tirith]] (helst med ringen) och varsko sitt folk om vad han visste och hjälpa dem att rusta för det kommande kriget. Dit hann han dock aldrig igen, utan stupade vid Amon Hen då han skyddade [[Merry]] och [[Peregrin Took|Pippin]] från [[Saruman]]s [[uruk-hai]] efter att tidigare förförts av ringen och med våld försökt ta den från Frodo.

==Filmer och uppsättningar==
I [[Ralph Bakshi]]s [[Sagan om ringen (film, 1978)|tecknade filmatisering av Sagan om ringen]] spelas Boromir av [[Michael Graham Cox]]. Till skillnad från Tolkiens beskrivningar bär Boromir i denna filmatisering en mer [[Barbar|barbarisk]] klädnad.

I [[Radioteatern|Svenska radioteatern]]s uppsättning spelas han av [[Johan Rabaeus]].

I [[Peter Jackson]]s [[Sagan om ringen (film)|filmatisering av Sagan om ringen]] spelas Boromir av [[Sean Bean]]. Till skillnad från Tolkiens böcker dör han mot slutet av [[Sagan om Ringen|Härskarringen]] istället för i början av [[Sagan om de två tornen]] och såras dödligt av [[Lurtz]], ledaren av [[Uruk-hai]].

{{Ringarnas herre}}

[[Kategori:Människor i Tolkiens värld]]

[[de:Figuren in Tolkiens Welt#Boromir]]
[[simple:Middle-earth characters#Boromir]]


text:
# Vacerra bonfilius
Vacerra bonfilius är en fjärilsart som beskrevs av Pierre André Latreille 1824. Vacerra bonfilius ingår i släktet Vacerra och familjen tjockhuvuden. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Vacerra bonfilius

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Vacerra bonfilius''
| status =
| image = Vacerra bonfilius.JPG
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Tjockhuvuden]]
| familia = Hesperiidae
| genus_sv =
| genus = [[Vacerra]]
| species_sv =
| species = '''Vacerra bonfilius'''
| taxon = Vacerra bonfilius
| taxon_authority = [[Pierre André Latreille|Latreille]] 1824
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Hesperioidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Vacerra bonfilius'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Pierre André Latreille]] 1824. ''Vacerra bonfilius'' ingår i [[släkte]]t ''[[Vacerra]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[tjockhuvuden]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Bildgalleri ==
<gallery>
File:Illustrations of new species of exotic butterflies Hesperia V-star.jpg
File:Vacerra bonfilius1.JPG
</gallery>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/vacerra+bonfilius/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Vacerra bonfilius}}

{{Robotskapad stub om tjockhuvuden}}

[[Kategori:Tjockhuvuden]]
[[Kategori:Vacerra|bonfilius]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Hesperioidea

Familj: Tjockhuvuden · Hesperiidae

Släkte: Vacerra

Art: Vacerra bonfilius

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Latreille 1824


text:
# Stormsvala
Stormsvala (Hydrobates pelagicus) är en havsfågel i familjen stormsvalor. Den är liten, har fyrkantig stjärt, är helsvart, så när som på ett brett vitt band på övergumpen och ett vitt band på vingundersidan, och har en fladdrande, fladdermusaktig flykt. Merparten häckar på öar utanför Europas kust, med flest på Färöarna, Storbritannien, Irland och Island. Medelhavspopulationen tillhör en separat underart, omöjlig att i fält skilja från atlantpopulationen utanför häckningstid, och den häckar främst på Filfola utanför Malta, Sicilien och Balearerna.
Stormsvalan placerar sitt bo i sprickor och bohålor. Den lägger ett vitt ägg per häckningssäsong, vanligtvis direkt på marken. Föräldrarna delar på den långa ruvningstiden och efter kläckningen tar båda föräldrar hand om ungen. Den är en långflyttare som främst tillbringar norra halvklotets vinter främst utanför Sydafrikas kust. Stormsvalan lever strikt pelagiskt utanför häckningssäsong. Dess föda består av småfisk, bläckfisk och zooplankton, som de ofta fångar trippande på havsytan och den kan lokalisera oljig flytande föda utifrån lukt. Födan omvandlas i fågelns mage till en oljig orange vätska som den spyr upp för att mata ungen. Även om den vanligtvis är tyst till sjöss, har stormsvalan ett grymtande läte som paret yttrar under parningssäsongen och hanen har en purrande sång som hörs från boplatsen.
Stormsvalan överlever inte på öar där landdäggdjur som råttor och katter har introducerats, men den utstår naturlig predation från måsar och trutar, labbar, ugglor och falkar. Trots att den globala populationen minskar något, klassificeras den av IUCN som livskraftig på grund av dess stora globala population. Då den uppträder i grov sjö ute till sjöss så omgärdas den av flera myter och sjömansberättelser och den har även symboliskt förknippats med revolution.

## Utseende, fältkännetecken och läte
Stormsvalan är 15–16 centimeter lång och har ett vingspann på 37–41 centimeter och är därmed den minsta stormsvalan i europeiska vatten. Återfynd av ringmärkta stormsvalor visar att de kan bli upp till 30 år gamla. Den väger mellan 20 och 30 gram där de tyngre är honor som bär på ägg. Könen är lika men tarsmått tillsammans med stjärt- och vinglängd kan användas för könsbestämning.
Stormsvalan ter sig svart när man ser den över havet men mer gråsvart om man får möjlighet att se den vid häckningsplatsen. Stjärten slutar tvärt i spetsen. Övergumpen är vit och detta vita fält sträcker sig ned på sidorna om fågeln. Däremot är undergumpen svart. På undersidan av vingen har den ett brett vitt längsgående band.
När man ser den flyga i hård vind har den en fladdrig flykt och den "springer" ofta på vattnet och snappar efter små kräftdjur som virvlar upp till ytan i det stormiga vattnet.
Den är vanligtvis tyst till sjöss men har två läten vid sina häckningsplatser. Det ena är ett grymtande läte som paret yttrar under parningssäsongen och det andra är en purrande, spinnande sång från hanen som hörs från boplatsen. Den har två läten vid sina häckningsplatser. Dess kött lär ha en stark tranlukt.

## Utbredning och systematik
Stormsvalan häckar i Nordatlanten och Medelhavet. Atlantpopulationen av stormsvala är av underarten atlantstormsvala H. p. pelagicus. Den utgör 97% av världspopulationen och man uppskattade 2005 att det fanns mellan 300 000 och 680 000 par i världen. Den största populationen finns på Färöarna där drygt hälften av världspopulationen häckar, men stormsvalan häckar också på Brittiska öarna och på öar utanför Norge, på Island, utmed Frankrikes nordvästkust, Spaniens nordkust och på Kanarieöarna. Det var först på 1960-talet som man upptäckte att arten häckade i Norge.
Den andra underarten, H. p melitensis, häckar i Medelhavet och man uppskattar att det finns mellan 8 500 och 15 000 par. De båda underarterna förefaller vara helt isolerade från varandra. Stormsvalorna övervintrar utanför Sydafrika och Namibia, med några få som stannar över havet utanför Västafrika och några i närheten av häckningsområdet i Medelhavet. På vinterhalvåret har den även påträffats i Indiska Oceanen.

### Släktskap med andra stormsvalor
Stormsvalan har traditionellt placerats som ensam art i släktet Hydrobates. DNA-studier visar dock att den är inbäddad i Oceanodroma, systerart till grå stormsvala. Numera inkluderas därför arterna Oceanodroma i Hydrobates, som har prioritet.

## Ekologi

### Häckning
Stormsvalan är pelagisk, det vill säga att den lever till största delen ute över öppet hav. Den är monogam och kolonihäckande. Den blir könsmogen först på fjärde eller femte levnadsåret. Däremot kan den bilda par redan tidigare vilket resulterar i en stor population kringdrivande stormsvalor som inte häckar.
Den placerar boet i skrevor eller bohålor som den ibland delar med andra havsfåglar eller kaniner. Häckningstiden är cirka 90 dygn och honan lägger ett vitt ägg per häckningssäsong, vanligtvis direkt på marken. Föräldrarna delar på den långa ruvningstiden och efter kläckningen tar båda föräldrar hand om ungen. Arten är ljuskänslig och mestadels nattaktiv, och den återvänder till sina häckningsplatser på natten, förmodligen för att inte dra till sig predatorer, som trutar.

### Föda
Under sina födosök flyger den långa sträckor, även under häckningstid, och ibland lämnar den sina ungar ensamma i flera dagar. Orsaken är att den letar efter så kallade uppvällningsområden, det vill säga mycket näringsrika områden där mindre kräftdjur, fiskar och plankton vandrar upp från havsdjupen och dessa områden flyttar sig över havet. Väl vid dessa uppvällningsområden snappar fågeln föda från vattenytan och det kan då se ut som om den springer på vattenytan. Dess föda består av småfisk, bläckfisk och zooplankton, som de ofta fångar trippande på havsytan. Födan omvandlas i fågelns kräva till en oljig orange vätska som den spyr upp när för att mata ungen. Den spyr även upp denna fränt luktande fiskolja som försvar, exempelvis vid ringmärkning. Den har ett mycket gott luktsinne och kan lokalisera oljiga flytande näringsämnen. Bland annat attraheras den av lukten av fiskleverolja.

## Stormsvalan i Sverige
Första fyndet av stormsvala fångades levande på vintern, på en så oväntad plats som Hedemora i Dalarna 1744–45. Den ska ha dött ganska snart efter infångandet och skickades senare till Carl von Linné som beskrev den 1758 som "stormvädersfogeln" (Procellaria pelagica).
Nu för tiden syns stormsvalan årligen vid starka västliga vindar, främst utefter kusterna av Skåne, Halland och Bohuslän. Stormsvalan är, bland annat på grund av sina nattliga vanor och sin storlek, svår att häckningsinventera och detta resulterar i osäkerhet kring var stormsvalan häckar. Det finns förhoppningar om att den kanske häckar, eller kommer att häcka i Sverige. Idag är de närmast kända häckningsplatserna Shetlandsöarna och platser på norska västkusten. Fågelvägen till båda dessa områden är ungefär detsamma, det vill säga 80 mil.

### Ringmärkning av stormsvala i Sverige
Den första stormsvalan som ringmärktes i Sverige fångades i ett slöjnät på Härmanö huvud i Bohuslän natten den 29 augusti 1988 av ornitologerna Kåre Ström och Roland Börjesson. Mellan åren 1988 och 2006 har 57 stormsvalor ringmärkts, av dessa är 49 ringmärkta i Bohuslän, 7 i Halland och 1 på Utklippan i Blekinge. Flest individer under denna period har fångats på Måseskär (26 st) och Härmanö (11 st). Flera av individerna har visat bar ruvfläck vilket är ett tecken på aktiv häckning, dock betyder inte denna karaktär på att de häckar i närheten eftersom de kan förflytta sig så långa sträckor. Under åren 1998 och 1999 fångades det flest individer utmed västkusten och detta kan indikera att det häckade stormsvalor i Sverige under denna period.

#### Återfynd
En fågel som märktes på Måseskär 1999 återinfångades år 2000 på Väderöarna och en individ som märkts på Måseskär har återfunnits på Faraid Head på Skottlands nordspets. Tre individer som ringmärkts i Norge har återfunnits i Bohuslän och vardera en individ märkt i England har återfunnits på Måseskär och på Härmanö, den senare hade bara en vecka tidigare ringmärkts på Orkneyöarna norr om Skottland.

## Stormsvalan och människan

### Status och hot
Trots att den globala populationen minskar något, klassificeras stormsvalan av IUCN som livskraftig (LC) på grund av dess stora globala population. Stormsvalan överlever inte på öar där landdäggdjur som råttor och katter har introducerats och den utstår naturlig predation från måsar och trutar, labbar, ugglor och falkar.

### I kulturen
Sjöfarande har beskyllt stormsvalan för att framkalla stormar och sett den som en olycksfågel. På många platser har det också funnits mytbildningar att den skulle vara drunknande sjömäns själar och att man därför skulle hålla sig väl med dem. Se även albatrosser
Eftersom arten förekommer i stormiga havsområden har den kommit att bli en symbol för revolutionära åskådningar. Den ryska författaren Maxim Gorky skrev 1901 dikten "Sången om stormfågeln" ("Песня о Буревестнике"), som i allegorisk form lidelsefullt omskriver den kommande revolutionen och hur han också ska lägga den västerländska litterära världen för sina fötter. Dikten resulterade i att Gorky fick smeknamnet "revolutionens stormfågel". Även om originaldikten, och smeknamnet refererar till den stora gruppen stormfåglar, så har det ofta översatts till stormsvala varför exempelvis den tyske socialisten Karl Liebknecht talade om "ungdomen som revolutionens stormsvala" och operan Figaros bröllop har omskrivits som "revolutionens stormsvala".

### Namn
Att stormsvalan dras till lukten av fisklever fick norska fiskare att förr kalla fågeln för "lever-Lars"  och på Kärringön i Bohuslän ska den ha kallats "sjöpink".

title: Stormsvala

wikitext:
{{Taxobox
| name = Stormsvala
| status = LC
| status_ref = <ref name="IUCN">{{IUCN2013.1 | assessors = [[BirdLife International]] | år = 2012 | id = 22698477 | titel = Hydrobates pelagicus | hämtdatum = 2014-01-23}}</ref>
| image = European Storm Petrel from the Crossley ID Guide Britain and Ireland.jpg
| image_caption = Kollage med fyra fotografier av stormsvala.
| range_map = Hydrobatesmap2.png
| range_map_caption = Kända häckningslokaler markerade med röda prickar och pelagiskt utbredningsområde i grönt.
| image2 =
| image2_caption =
| domain_sv = [[Eukaryoter]]
| domain = Eukaryota
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| subphylum = Vertebrata
| classis_sv = [[Fåglar]]
| classis = Aves
| ordo_sv = [[Stormfåglar]]
| ordo = Procellariiformes
| familia_sv = [[Stormsvalor]]
| familia = Hydrobatidae
| genus_sv =
| genus = [[Hydrobates]]
| genus_authority = [[Heinrich Boie|Boie]], 1822
| species_sv = '''Stormsvala'''
| species = H. pelagicus
| species_authority = ([[Linné]], [[1758]])
| taxon = Hydrobates pelagicus
| synonyms =
* ''Procellaria pelagica'' Linné, 1758 ([[protonym]])
* ''Thalassidroma pelagica'' Nilsson, 1825
* Stormvädersfogeln
* Tvärstjertad stormsvala
}}
'''Stormsvala''' (''Hydrobates pelagicus'') är en [[havsfågel]] i [[familj (biologi)|familjen]] [[stormsvalor]]. Den är liten, har fyrkantig stjärt, är helsvart, så när som på ett brett vitt band på [[övergump]]en och ett vitt band på vingundersidan, och har en fladdrande, fladdermusaktig flykt. Merparten [[Häckning|häckar]] på öar utanför Europas kust, med flest på [[Färöarna]], [[Storbritannien]], [[Irland]] och [[Island]]. Medelhavspopulationen tillhör en separat [[underart]], omöjlig att i fält skilja från atlantpopulationen utanför häckningstid, och den häckar främst på [[Filfola]] utanför [[Malta]], [[Sicilien]] och [[Balearerna]].

Stormsvalan placerar sitt bo i sprickor och bohålor. Den lägger ett vitt ägg per häckningssäsong, vanligtvis direkt på marken. Föräldrarna delar på den långa [[Ruvning|ruvningstiden]] och efter kläckningen tar båda föräldrar hand om ungen. Den är en [[Flyttfågel|långflyttare]] som främst tillbringar norra halvklotets vinter främst utanför [[Sydafrika]]s kust. Stormsvalan lever strikt [[pelagisk]]t utanför häckningssäsong. Dess föda består av [[Fisk|småfisk]], [[Bläckfiskar|bläckfisk]] och [[zooplankton]], som de ofta fångar trippande på havsytan och den kan lokalisera oljig flytande föda utifrån lukt. Födan omvandlas i fågelns mage till en oljig orange vätska som den spyr upp för att mata ungen. Även om den vanligtvis är tyst till sjöss, har stormsvalan ett grymtande läte som paret yttrar under parningssäsongen och hanen har en purrande sång som hörs från boplatsen.

Stormsvalan överlever inte på öar där [[Däggdjur|landdäggdjur]] som [[råttor]] och [[katter]] har [[Introducerad art|introducerats]], men den utstår naturlig [[predation]] från [[måsar och trutar]], [[labbar]], [[ugglor]] och [[falkar]]. Trots att den globala populationen minskar något, klassificeras den av [[IUCN]] som [[livskraftig]] på grund av dess stora globala population. Då den uppträder i grov sjö ute till sjöss så omgärdas den av flera myter och sjömansberättelser och den har även symboliskt förknippats med revolution.

== Utseende, fältkännetecken och läte ==
Stormsvalan är 15–16 centimeter lång och har ett vingspann på 37–41 centimeter och är därmed den minsta stormsvalan i europeiska vatten.<ref name="Fågelguiden">Svensson ''et al.'' (2009) sid:74-75</ref> Återfynd av [[ringmärkning|ringmärkta]] stormsvalor visar att de kan bli upp till 30 år gamla.<ref name="VF2005"/> Den väger mellan 20 och 30 gram där de tyngre är honor som bär på ägg.<ref name="RR2006"/> Könen är lika men [[tars|tarsmått]] tillsammans med stjärt- och vinglängd kan användas för könsbestämning.<ref name="VF2005"/>

Stormsvalan ter sig svart när man ser den över havet men mer gråsvart om man får möjlighet att se den vid häckningsplatsen. Stjärten slutar tvärt i spetsen. Övergumpen är vit och detta vita fält sträcker sig ned på sidorna om fågeln. Däremot är undergumpen svart. På undersidan av vingen har den ett brett vitt längsgående band.<ref name="Fågelguiden"/>

När man ser den flyga i hård vind har den en fladdrig flykt och den "springer" ofta på vattnet och snappar efter små kräftdjur som virvlar upp till ytan i det stormiga vattnet.<ref name="Fågelguiden"/>

Den är vanligtvis tyst till sjöss men har två läten vid sina häckningsplatser. Det ena är ett grymtande läte som paret yttrar under parningssäsongen och det andra är en purrande, spinnande sång från hanen som hörs från boplatsen. Den har två läten vid sina häckningsplatser.<ref name="Fågelguiden"/> Dess kött lär ha en stark tranlukt.

== Utbredning och systematik ==
Stormsvalan häckar i Nordatlanten och Medelhavet.<ref name="Fågelguiden"/> Atlantpopulationen av stormsvala är av [[underart]]en '''atlantstormsvala'''<ref name=Sverigelistan>[https://cdn.birdlife.se/wp-content/uploads/2024/02/sverigelista-9-med-underarter-2024.pdf Sverigelistan med underarter], BirdLife Sverige, läst 2024-02-18</ref> ''H. p. pelagicus''. Den utgör 97% av världspopulationen och man uppskattade 2005 att det fanns mellan 300 000 och 680 000 par i världen.<ref name="VF2005"/> Den största populationen finns på [[Färöarna]] där drygt hälften av världspopulationen häckar, men stormsvalan häckar också på [[Brittiska öarna]] och på öar utanför [[Norge]], på [[Island]], utmed [[Frankrike]]s nordvästkust, [[Spanien]]s nordkust och på [[Kanarieöarna]].<ref name="VF2005"/> Det var först på 1960-talet som man upptäckte att arten häckade i Norge.<ref name="VF2005"/>

Den andra underarten, ''H. p melitensis'', häckar i [[Medelhavet]] och man uppskattar att det finns mellan 8 500 och 15 000 par.<ref name="VF2005"/> De båda underarterna förefaller vara helt isolerade från varandra.<ref name="VF2005"/> Stormsvalorna övervintrar utanför [[Sydafrika]] och [[Namibia]], med några få som stannar över havet utanför [[Västafrika]] och några i närheten av häckningsområdet i Medelhavet. På vinterhalvåret har den även påträffats i [[Indiska Oceanen]].<ref name="VF2005"/>

=== Släktskap med andra stormsvalor ===
Stormsvalan har traditionellt placerats som ensam art i släktet '''''Hydrobates'''''. DNA-studier visar dock att den är inbäddad i ''[[Oceanodroma]]'', systerart till [[grå stormsvala]].<ref>Sausner, J., J.C. Torres-Mura, J. Robertson, and F. Hertel (2016), Ecomorphological differences in foraging and pattering behavior among storm-petrels in the eastern Pacific Ocean, Auk 133, 397-414.</ref><ref>Penhallurick, J. och Wink, M. 2004. [https://www.researchgate.net/publication/263001913_Analysis_of_the_taxonomy_and_nomenclature_of_the_Procellariiformes_based_on_complete_nucleotide_sequences_of_the_mitochondrial_cytochrome Analysis of the taxonomy and nomenclature of the Procellariiformes based on complete nucleotide sequences of the mitochondrial DNA genome]. Emu 104: 125–147.</ref><ref>Robertson, B.C., Stephenson, B.M. och Goldstein, S.J. 2011. [https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S1055790311003459 When rediscovery is not enough: Taxonomic uncertainty hinders conservation of a critically endangered bird]. Mol. Phylogen. Evol. 61: 941–952.</ref><ref>Wallace, S. J., Morris-Pocock, J.A., González-Solís, J., Quillfeldt, P. och Friesen, V.L. 2017. [https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S1055790316302603 A phylogenetic test of sympatric speciation in the Hydrobatinae (Aves: Procellariiformes)]. Mol. Phylogen. Evol. 107: 39–47.</ref> Numera inkluderas därför arterna ''Oceanodroma'' i ''Hydrobates'', som har prioritet.<ref name="IUCN"/><ref name = "CC">Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, S. M. Billerman, T. A. Fredericks, J. A. Gerbracht, D. Lepage, B. L. Sullivan, and C. L. Wood. 2021. The eBird/Clements checklist of birds of the world: v2021 [http://www.birds.cornell.edu/clementschecklist/download http://www.birds.cornell.edu/clementschecklist/download], läst 2021-08-11</ref><ref name=IOC>Gill F, D Donsker & P Rasmussen  (Eds). 2022. IOC World Bird List (v11.2). doi :  10.14344/IOC.ML.12.1.</ref>

== Ekologi ==
=== Häckning ===
[[Fil:European Storm-petrel.jpg|miniatyr|Stormsvala vid häckningslokal i Skottland.]]
[[Fil:Coast of Gibraltar © DJE 04.jpg|miniatyr|left|Stormsvalor vid [[Gibraltar]] i februari.]]
[[fil:Hydrobates pelagicus MHNT ZOO 2010 11 42 - Ile Calseraigne.jpg|thumb|stående|left|Ägg av stormsvala.]]
Stormsvalan är pelagisk, det vill säga att den lever till största delen ute över öppet hav. Den är [[monogami|monogam]] och kolonihäckande.<ref name="VF2005">Ström & Niklasson (2005) sid:8-19</ref> Den blir könsmogen först på fjärde eller femte levnadsåret.<ref name="VF2005"/> Däremot kan den bilda par redan tidigare vilket resulterar i en stor population kringdrivande stormsvalor som inte häckar.<ref name="VF2005"/>
Den placerar boet i skrevor eller bohålor som den ibland delar med andra havsfåglar eller kaniner. Häckningstiden är cirka 90 dygn och honan lägger ett vitt [[ägg]] per häckningssäsong, vanligtvis direkt på marken.<ref name="VF2005"/> Föräldrarna delar på den långa [[Ruvning|ruvningstiden]] och efter kläckningen tar båda föräldrar hand om ungen. Arten är ljuskänslig och mestadels nattaktiv, och den återvänder till sina häckningsplatser på natten, förmodligen för att inte dra till sig predatorer, som [[trutar]].<ref name="VF2005"/>

=== Föda ===
Under sina födosök flyger den långa sträckor, även under häckningstid, och ibland lämnar den sina ungar ensamma i flera dagar.<ref name="VF2005"/> Orsaken är att den letar efter så kallade [[uppvällningsområden]], det vill säga mycket näringsrika områden där mindre kräftdjur, fiskar och plankton vandrar upp från havsdjupen och dessa områden flyttar sig över havet.<ref name="VF2005"/> Väl vid dessa uppvällningsområden snappar fågeln föda från vattenytan och det kan då se ut som om den springer på vattenytan.<ref name="VF2005"/> Dess föda består av [[Fisk|småfisk]], [[Bläckfiskar|bläckfisk]] och [[zooplankton]], som de ofta fångar trippande på havsytan. Födan omvandlas i fågelns [[kräva]] till en oljig orange vätska som den spyr upp när för att mata ungen. Den spyr även upp denna fränt luktande fiskolja som försvar, exempelvis vid ringmärkning.<ref name="VF2005"/> Den har ett mycket gott luktsinne och kan lokalisera oljiga flytande näringsämnen. Bland annat attraheras den av lukten av [[fiskleverolja]].

== Stormsvalan i Sverige ==
Första fyndet av stormsvala fångades levande på vintern, på en så oväntad plats som [[Hedemora]] i Dalarna 1744–45. Den ska ha dött ganska snart efter infångandet och skickades senare till [[Carl von Linné]] som beskrev den 1758 som "stormvädersfogeln" (''Procellaria pelagica).<ref name="VF2005"/>

Nu för tiden syns stormsvalan årligen vid starka västliga vindar, främst utefter kusterna av [[Skåne]], [[Halland]] och [[Bohuslän]].<ref name="VF2005"/><ref>[http://www.artportalen.se/search/sightings/taxon/205485 Stormsvala i Artportalen]</ref> Stormsvalan är, bland annat på grund av sina nattliga vanor och sin storlek, svår att häckningsinventera och detta resulterar i osäkerhet kring var stormsvalan häckar.<ref name="VF2005"/><ref name="RR2006"/> Det finns förhoppningar om att den kanske häckar, eller kommer att häcka i Sverige.<ref name="RR2006"/> Idag är de närmast kända häckningsplatserna Shetlandsöarna och platser på norska västkusten.<ref name="RR2006"/> Fågelvägen till båda dessa områden är ungefär detsamma, det vill säga 80 mil.<ref name="RR2006"/>

=== Ringmärkning av stormsvala i Sverige ===
[[Fil:"Ringing" a Storm Petrel by Cape Wrath - geograph.org.uk - 753403.jpg|thumb|Ringmärkning av stormsvala vid [[Cape Wrath]], Skottland.]]
Den första stormsvalan som [[ringmärkning|ringmärktes]] i Sverige fångades i ett [[slöjnät]] på [[Härmanö|Härmanö huvud]] i [[Bohuslän]] natten den [[29 augusti]] [[1988]] av ornitologerna Kåre Ström och Roland Börjesson.<ref name="RR2006"/> Mellan åren 1988 och 2006 har 57 stormsvalor ringmärkts, av dessa är 49 ringmärkta i Bohuslän, 7 i [[Halland]] och 1 på [[Utklippan]] i [[Blekinge]].<ref name="RR2006"/> Flest individer under denna period har fångats på [[Måseskär]] (26 st) och Härmanö (11 st).<ref name="RR2006"/> Flera av individerna har visat bar [[ruvfläck]] vilket är ett tecken på aktiv häckning, dock betyder inte denna karaktär på att de häckar i närheten eftersom de kan förflytta sig så långa sträckor.<ref name="RR2006"/><ref name="VF2005"/> Under åren 1998 och 1999 fångades det flest individer utmed västkusten och detta kan indikera att det häckade stormsvalor i Sverige under denna period.<ref name="RR2006"/>

==== Återfynd ====
En fågel som märktes på Måseskär 1999 återinfångades år 2000 på [[Väderöarna]] och en individ som märkts på Måseskär har återfunnits på [[Faraid Head]] på [[Skottland]]s nordspets. Tre individer som ringmärkts i Norge har återfunnits i Bohuslän och vardera en individ märkt i England har återfunnits på Måseskär och på Härmanö, den senare hade bara en vecka tidigare ringmärkts på [[Orkneyöarna]] norr om Skottland.<ref name="VF2005"/>

== Stormsvalan och människan ==
[[Fil:Faroe stamp 523 storm petrel.jpg|miniatyr|Färöiskt frimärke med stormsvala.]]
[[Fil:Mother Carey and her chickens by J G Keulemans 1877 (frame removed).jpg|thumb|"[[Mother Carey]] och hennes kycklingar", litografi från 1877 av [[J. G. Keulemans]]. "Mother Carey", som omgavs av stormsvalor, var en mytisk figur omtalad bland sjöfarare, som förknippades med stormiga och farliga havsområden.]]

=== Status och hot ===
Trots att den globala populationen minskar något, klassificeras stormsvalan av [[IUCN]] som [[livskraftig]] (LC) på grund av dess stora globala population.<ref name="IUCN"/> Stormsvalan överlever inte på öar där [[Däggdjur|landdäggdjur]] som [[råttor]] och [[katter]] har [[Introducerad art|introducerats]] och den utstår naturlig [[predation]] från [[måsar och trutar]], [[labbar]], [[ugglor]] och [[falkar]].

=== I kulturen ===
Sjöfarande har beskyllt stormsvalan för att framkalla stormar och sett den som en olycksfågel. På många platser har det också funnits mytbildningar att den skulle vara drunknande sjömäns själar och att man därför skulle hålla sig väl med dem.<ref name="RR2006">Aronsson (2006) sid:34-38</ref> ''Se även [[albatrosser]]''

Eftersom arten förekommer i stormiga havsområden har den kommit att bli en symbol för revolutionära åskådningar.<ref name=ziolkowski111>{{harvnb|Ziolkowski|1998|p=111}}</ref> Den ryska författaren [[Maxim Gorky]] skrev 1901 dikten "Sången om stormfågeln" ("Песня о Буревестнике"), som i allegorisk form lidelsefullt omskriver den kommande revolutionen och hur han också ska lägga den västerländska litterära världen för sina fötter.<ref>Johannes Edfelt (1953) [https://runeberg.org/minbarndom/0008.html ur förordet av Maxi Gorkis ''Min Barndom'' i översättning av Ellen S. Wester], sid:V</ref> Dikten resulterade i att Gorky fick smeknamnet "revolutionens stormfågel".<ref name=miro>{{harvnb|Mironov|2012|p=461}}</ref> Även om originaldikten, och smeknamnet refererar till den stora gruppen stormfåglar, så har det ofta översatts till stormsvala varför exempelvis den tyske socialisten [[Karl Liebknecht]] talade om "ungdomen som revolutionens stormsvala"<ref>Göte Kildén (2015-08-29) ''[http://www.internationalen.se/2015/08/debatt-ungdomen-ar-revolutionens-stormsvalor/ Debatt: "Ungdomen är revolutionens stormsvalor"]'', [[Internationalen (tidning)|Internationalen]], läst 2018-04-29</ref> och operan [[Figaros bröllop]] har omskrivits som "revolutionens stormsvala".<ref>Eva Sundler,'[http://christermalmberg.se/documents/musik/klassiskt/mozart/mozart_verk_operor_figaros_brollop.php Wolfgang Amadé Mozart Figaros bröllop]'', christermalmberg.se/, läst 2018-04-29</ref>

=== Namn ===
Att stormsvalan dras till lukten av fisklever fick norska fiskare att förr kalla fågeln för "lever-Lars" <ref>Nilsson (1858)</ref> och på [[Kärringön]] i [[Bohuslän]] ska den ha kallats "sjöpink"<ref>Brehm (1926) sid:446</ref>.

== Referenser ==
=== Noter ===
<references/>
=== Källor ===
* Aronsson, Niklas (2006) ''Stormsvala-kanske landets mest anonyma häckfågel'', [[Roadrunner (tidskrift)|Roadrunner]], nr.4
* [[Alfred Brehm|Brehm, Alfred]] (1926) ''Djurens liv. Fåglarna. 4:e fullständigt omarbetade & tillökade upplagan'', Stockholm, vol.9
* [[Sven Nilsson (naturforskare)|Nilsson, Sven]] (1858) ''Skandinavisk fauna. Foglarna'', vol.2, {{ISBN|91-7021-301-1}}
* Ström, Kåre & Niklasson, Aimon (2005) ''Stormsvalan'', [[Vår Fågelvärld]] nr.8
* {{bokref| efternamn = Svensson| förnamn = Lars| medförfattare = Peter J. Grant, Killian Mullarney, Dan Zetterström| titel = Fågelguiden: Europas och Medelhavsområdets fåglar i fält | upplaga = andra upplagan | år = 2009| utgivare = Bonnier Fakta | utgivningsort = Stockholm| isbn = 978-91-7424-039-9 | sid = }}
* {{bokref|efternamn=Ziolkowski |förnamn=Margaret |titel=Literary Exorcisms of Stalinism: Russian Writers and the Soviet Past |utgivare=Camden House |utgivningsort=London |år=1998 |isbn=1-57113-179-5 |}}

== Externa länkar ==
* {{Commons|Hydrobates pelagicus|stormsvala}}
* {{wikispecies|Hydrobates pelagicus|stormsvala}}
{{Svalanrapporter|102625}}
* {{Wiktionary}}

{{taxonbar}}

{{Bra}}

[[Kategori:Fåglar i palearktiska regionen]]
[[Kategori:Fåglar i etiopiska regionen]]
[[Kategori:Stormsvalor]]

title: Systematik

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Klass: Fåglar · Aves

Ordning: Stormfåglar · Procellariiformes

Familj: Stormsvalor · Hydrobatidae

Släkte: Hydrobates · Boie, 1822

Art: Stormsvala · H. pelagicus · (Linné, 1758)

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Hydrobates pelagicus

title: Utbredning

title: Synonymer

Synonymer: - Procellaria pelagica Linné, 1758 (protonym) - Thalassidroma pelagica Nilsson, 1825 - Stormvädersfogeln - Tvärstjertad stormsvala


text:
# Odontophrynus barrioi
Odontophrynus barrioi är en groddjursart som beskrevs av Cei, Ruiz och Beçak 1982. Odontophrynus barrioi ingår i släktet Odontophrynus och familjen Cycloramphidae. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Odontophrynus barrioi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|groddjurs|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Odontophrynus barrioi''
| status = DD
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Groddjur]]
| classis = Amphibia
| ordo_sv = [[Stjärtlösa groddjur]]
| ordo = Anura
| familia_sv =
| familia = [[Cycloramphidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Odontophrynus]]
| species_sv =
| species = '''Odontophrynus barrioi'''
| taxon = Odontophrynus barrioi
| taxon_authority = Cei, Ruiz and Beçak, 1982
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| synonyms =
| status_ref = <ref name = "iucn"/>
}}

'''''Odontophrynus barrioi'''''<ref name = "col396"/><ref name = "col397"/> är en [[groddjur|groddjurs]]art som beskrevs av Cei, Ruiz och Beçak 1982. ''Odontophrynus barrioi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Odontophrynus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Cycloramphidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> [[IUCN]] kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad.<ref name = "iucn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/odontophrynus+barrioi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col396">Frost, Darrel R. (2009) , database. Amphibian Species of the World: an Online Reference v5.3</ref>
<ref name = "col397"> (2004) , database, Amphibian Species of the World: an Online Reference</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
<ref name = "iucn">{{IUCN2012.2| assessors = | år = 2004| id = 57187| titel = Odontophrynus barrioi| hämtdatum = 2012-10-24}}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Odontophrynus barrioi|''Odontophrynus barrioi''}}

[[Kategori:Stjärtlösa groddjur]]
[[Kategori:Odontophrynus|barrioi]]

title: Systematik

Klass: Groddjur · Amphibia

Ordning: Stjärtlösa groddjur · Anura

Familj: Cycloramphidae

Släkte: Odontophrynus

Art: Odontophrynus barrioi

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Cei, Ruiz and Beçak, 1982


text:
# Peromyia composita
Peromyia composita är en tvåvingeart som beskrevs av Jaschhof 1997. Peromyia composita ingår i släktet Peromyia och familjen gallmyggor. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Peromyia composita

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Peromyia composita''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Gallmyggor]]
| familia = Cecidomyiidae
| genus_sv =
| genus = [[Peromyia]]
| species_sv =
| species = '''Peromyia composita'''
| taxon = Peromyia composita
| taxon_authority = [[Jaschhof (auktor)|Jaschhof]], 1997
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Peromyia composita'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av [[Jaschhof (auktor)|Jaschhof]] 1997. ''Peromyia composita'' ingår i [[släkte]]t ''[[Peromyia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[gallmyggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/><ref name = "dyn"/> Arten är [[fortplantning|reproducerande]] i [[Sverige]].<ref name = "dyn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/peromyia+composita/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "dyn">[https://www.dyntaxa.se/taxon/info/244379?changeRoot=True Dyntaxa Peromyia composita]</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Gallmyggor]]
[[Kategori:Peromyia|composita]]

title: Systematik

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Gallmyggor · Cecidomyiidae

Släkte: Peromyia

Art: Peromyia composita

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Jaschhof, 1997


text:
# Rosenstjärt
Rosenstjärt (Urocynchramus pylzowi) är en säregen tätting endemisk för Kina som numera placeras i en egen familj, rosenstjärtar (Urocynchramidae).

## Utseende och läte
Rosenstjärten påminner utseendemässigt om långstjärtad rosenfink, men näbben är tunnare än hos någon av rosenfinkarna. Den har lång stjärt och uppvisar könsdimorfism, där hanarna är ljust rosa på strupe, bröst och buk. Båda könen är brunstreckade på ovansidan. Det morfologiska kännetecken som främst skiljer dem ifrån rosenfinkarna är den yttersta tionde handpennan. Hos alla finkar och fältsparvar är denna fjäder bara rudimentär men hos rosenstjärten är den väl utvecklad och mäter två-tredjedelar av längden på följande vingpenna. Przjevalskij beskrev dess sång som fältsparvslikt.

## Utbredning och systematik
Fågeln förekommer i bergsområden på höjder mellan 3050 och 5000 meter, i östra Gansu, östra Qinghai och söderut till centrala delarna av Sichuan i västra Kina, samt i Chamdoregionen i östra Tibet. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

### Släktskap
Arten beskrevs taxonomiskt första gången 1876 av Nikolaj Przjevalskij. Dess taxonomiska tillhörighet har länge varit oklar och den har placerats tillsammans med fältsparvarna och rosenfinkarna i familjen finkar men genetiska studier visar att den varken är en fink eller en fältsparv utan bäst beskrivs som den egna familjen Urocynchramidae, vilket föreslagits så tidigt som 1918 av den tyske ornitologen Domaniewski, och även av Wolters 1979. De molekylära studierna av arten indikerar att den förmodligen utgör en relikt av någon av de tidigaste finkfamiljerna.

## Ekologi
Rosenstjärt lever i bergsområden på 3050-5000 meters höjd, ofta i par under häckningssäsongen, och i mindre flockar under vintern. Det finns inte många studier av arten i det vilda och lite är känt om dess ekologi.

## Status och hot
Rosenstjärt bedöms inte vara hotad av mänsklig aktivitet och kategoriseras som livskraftig (LC) av IUCN. Beståndets utveckling tros vara stabil. Dock beskrivs arten som ovanlig eller sällsynt, och alltigenom dåligt känd.

## Namn
Fågelns vetenskapliga artnamn pylzowi hedrar en rysk upptäcktsresande i Centralasien, Michail Aleksandrovitj Pylzov. På svenska hade den tidigare namnet Przjevalskis rosenstjärt, men justerades 2022 till ett enklare namn av BirdLife Sveriges taxonomikommitté. Den har även kallats rödstjärtad rosenfink

title: Rosenstjärt

wikitext:
{{Taxobox
| name = Rosenstjärt
| status = LC
| status_ref = <ref name="IUCN">{{IUCN2024-2|assessors=[[BirdLife International]]|år=2012|id=/22720868/263808035|titel=Urocynchramus pylzowi|hämtdatum=7 december 2024}}</ref>
| image = Urocynchramus pylzowi Gould.jpg
| image_caption = Målning av rosenstjärt
| range_map =
| range_map_caption =
| image2 =
| image2_caption =
| domain_sv = [[Eukaryoter]]
| domain = Eukaryota
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| subphylum = Vertebrata
| classis_sv = [[Fåglar]]
| classis = Aves
| ordo_sv = [[Tättingar]]
| ordo = Passeriformes
| subordo = [[Passeri]]
| familia_sv = '''Rosenstjärtar'''
| familia = Urocynchramidae
| familia_authority = [[Domaniewski]], 1918
| genus_sv =
| genus = '''Urocynchramus'''
| species_sv = '''Rosenstjärt'''
| status_system = IUCN3.1
| species = U. pylzowi
| taxon = Urocynchramus pylzowi
| taxon_authority = ([[Nikolaj Przjevalskij|Przjevalskij]], 1876)
| synonyms =
* Rödstjärtad rosenfink
* Przjevalskis rosenstjärt
}}
'''Rosenstjärt'''<ref name="SOF">{{Webbref|titel=Officiella listan över svenska namn på alla världens fågelarter – september 2022|url=https://birdlife.se/tk/svenska-namn-pa-varldens-faglar/|verk=BirdLife Sverige|hämtdatum=2022-09-29|språk=sv-SE}}</ref> (''Urocynchramus pylzowi'') är en säregen [[tätting]] [[endemism|endemisk]] för [[Kina]] som numera placeras i en egen familj, [[rosenstjärtar]] (Urocynchramidae).<ref name = "CC">Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, D. Roberson, T. A. Fredericks, B. L. Sullivan, and C. L. Wood (2018) The eBird/Clements checklist of birds of the world: Version 2018 [http://www.birds.cornell.edu/clementschecklist/download http://www.birds.cornell.edu/clementschecklist/download], läst 2018-08-11</ref>

==Utseende och läte==
Rosenstjärten påminner utseendemässigt om [[långstjärtad rosenfink]], men [[näbb]]en är tunnare än hos någon av rosenfinkarna. Den har lång stjärt och uppvisar [[könsdimorfism]], där hanarna är ljust rosa på strupe, bröst och buk. Båda könen är brunstreckade på ovansidan. Det morfologiska kännetecken som främst skiljer dem ifrån rosenfinkarna är den yttersta tionde [[handpenna]]n. Hos alla finkar och fältsparvar är denna fjäder bara [[rudimentär]] men hos rosenstjärten är den väl utvecklad och mäter två-tredjedelar av längden på följande vingpenna.<ref name=Groth/> Przjevalskij beskrev dess [[fågelläte|sång]] som fältsparvslikt.

== Utbredning och systematik ==
Fågeln förekommer i bergsområden på höjder mellan 3050 och 5000 meter, i östra [[Gansu]], östra [[Qinghai]] och söderut till centrala delarna av [[Sichuan]] i västra [[Kina]], samt i [[Chamdo]]regionen i östra [[Tibet]].<ref name=Larsson>Lars Larsson (2001) ''Birds of the World'', CD-rom</ref> Den behandlas som [[monotypisk]], det vill säga att den inte delas in i några underarter.

===Släktskap===
Arten beskrevs taxonomiskt första gången 1876 av [[Nikolaj Przjevalskij]]. Dess [[taxonomi|taxonomiska]] tillhörighet har länge varit oklar och den har placerats tillsammans med [[fältsparvar]]na och [[rosenfinkar]]na i familjen [[finkar]] men genetiska studier visar att den varken är en fink eller en fältsparv utan bäst beskrivs som den egna familjen '''Urocynchramidae''',<ref name=Groth>Groth, J (2000). [http://www.jstor.org/pss/4089604 "Molecular evidence for the systematic position of ''Urocynchramus pylzowi''."] ''[[The Auk]]'' '''117'''(3): 787-792. (html-sammanfattning)</ref> vilket föreslagits så tidigt som 1918 av den tyske ornitologen [[Domaniewski]],<ref>Jour. Ornith., vol. 66, sid:421-424</ref> och även av Wolters 1979. De molekylära studierna av arten indikerar att den förmodligen utgör en [[relikt]] av någon av de tidigaste finkfamiljerna.

==Ekologi==
Rosenstjärt lever i bergsområden på 3050-5000 meters höjd, ofta i par under [[häckning]]ssäsongen, och i mindre flockar under vintern. Det finns inte många studier av arten i det vilda och lite är känt om dess [[ekologi]].

== Status och hot ==
Rosenstjärt bedöms inte vara hotad av mänsklig aktivitet och kategoriseras som [[livskraftig]] (LC) av [[IUCN]].<ref name=IUCN/> Beståndets utveckling tros vara stabil.<ref name="IUCN"/> Dock beskrivs arten som ovanlig eller sällsynt, och alltigenom dåligt känd.<ref>Clement, P., Harris, A. and Davis, J. 1999. Finches and sparrows. Christopher Helm, London.</ref>

== Namn ==
Fågelns vetenskapliga artnamn ''pylzowi'' hedrar en rysk upptäcktsresande i Centralasien, Michail Aleksandrovitj Pylzov.<ref>Jobling, J. A. (2016). [http://www.hbw.com/dictionary/key-to-scientific-names-in-ornithology Key to Scientific Names in Ornithology]. Ur del Hoyo, J., Elliott, A., Sargatal, J., Christie, D.A. & de Juana, E. (red.) (2016). Handbook of the Birds of the World Alive. Lynx Edicions, Barcelona. Hämtad från www.hbw.com.</ref> På svenska hade den tidigare namnet ''Przjevalskis rosenstjärt'', men justerades 2022 till ett enklare namn av [[BirdLife Sverige]]s taxonomikommitté.<ref>{{Webbref|titel=Förändringar i listan|url=https://birdlife.se/tk/svenska-namn-pa-varldens-faglar/forandringar-i-listan/|verk=BirdLife Sverige|hämtdatum=2022-09-29|språk=sv-SE}}</ref> Den har även kallats ''rödstjärtad rosenfink''

==Noter==
<references/>

==Externa länkar==
*[http://montereybay.com/creagrus/pinktailedbunting.html Rosenstjärt] - Bird Families of the World
* {{commonscat|Urocynchramus pylzowi|rosenstjärt}}
* [http://www.xeno-canto.org/species/Urocynchramus-pylzowi Läten på xeno-canto.org]

{{taxonbar}}

[[Kategori:Fåglar i palearktiska regionen]]

title: Systematik

Ordning: Tättingar · Passeriformes

Underordning: Passeri

Familj: Rosenstjärtar · Urocynchramidae · Domaniewski, 1918

Släkte: Urocynchramus

Art: Rosenstjärt · U. pylzowi

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Urocynchramus pylzowi

Auktor: (Przjevalskij, 1876)

title: Synonymer

Synonymer: - Rödstjärtad rosenfink - Przjevalskis rosenstjärt


text:
# Intresseorganisation
En intresseorganisation är en organisation som vänder sig till en viss målgrupp för att erbjuda stöd och social samvaro.
Intresseorganisationer försöker aktivt påverka både politiker, samt andra myndigheter, och den allmänna opinionen genom lobbying och mediakampanjer eftersom organisationerna är beroende av att attrahera nya medlemmar.

## Exempel på intresseorganisationer i Sverige
- Frisörföretagarna
- Svensk Sjöfart
- Svenska Skidanläggningars Organisation
- Säkerhets- och försvarsföretagen
- Teknikföretagen

title: Intresseorganisation

wikitext:
En '''intresseorganisation''' är en [[organisation]] som vänder sig till en viss [[målgrupp]] för att erbjuda stöd och social samvaro.

Intresseorganisationer försöker aktivt påverka både politiker, samt andra [[Myndighet|myndigheter]], och den allmänna opinionen genom [[lobbying]] och mediakampanjer eftersom organisationerna är beroende av att attrahera nya medlemmar.

==Exempel på intresseorganisationer i Sverige==
* [[Frisörföretagarna]]
* [[Svensk Sjöfart]]
* [[Svenska Skidanläggningars Organisation]]
* [[Säkerhets- och försvarsföretagen]]
* [[Teknikföretagen]]

==Se även==
* [[Branschorganisation]]
* [[Icke-statlig organisation]]
* [[Ideell organisation]]
* [[Ekonomisk förening]]

==Källor==
*[http://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/lång/intresseorganisation Nationalencyklopedin, intresseorganisation] (hämtad 2018-09-22)
*[https://lup.lub.lu.se/luur/download?func=downloadFile&recordOId=8965323&fileOId=8965331 Lunds universitet, Intresseorganisationer och deras politiska strategier] (hämtad 2024-09-27)

[[Kategori:Intresseorganisationer| ]]
[[Kategori:Typer av organisationer]]


text:
# Eurya vestita
Eurya vestita är en tvåhjärtbladig växtart som beskrevs av De Wit. Eurya vestita ingår i släktet Eurya och familjen Pentaphylacaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eurya vestita

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåhjärtbladiga växt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Eurya vestita''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Ljungordningen]]
| ordo = Ericales
| familia_sv =
| familia = [[Pentaphylacaceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Eurya]]
| species_sv =
| species = '''Eurya vestita'''
| taxon = Eurya vestita
| taxon_authority = de Wit
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Eurya vestita'''''<ref name = "C132"/> är en [[tvåhjärtbladiga växter|tvåhjärtbladig växt]]art som beskrevs av De Wit. ''Eurya vestita'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eurya]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Pentaphylacaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16900662|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">de Wit, 1947 ''In: Bull. Bot. Gard., Buitenz., Ser. 3, 17: 373''</ref>
<ref name = "source">[http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World]</ref>
</references>

[[Kategori:Ljungordningen]]
[[Kategori:Eurya|vestita]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Ljungordningen · Ericales

Familj: Pentaphylacaceae

Släkte: Eurya

Art: Eurya vestita

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Eurya vestita

Auktor: de Wit


text:
# Erik Almquist (botanist)
Erik Gustaf Almquist, född 14 januari 1892 i Funbo församling, Uppsala län, död 29 september 1974 i Helga Trefaldighets församling, Uppsala, var en svensk botaniker.

## Biografi
Alquist var brorson till Sigfrid Almquist och Ernst Almquist. Han tog fil.dr-examen vid Uppsala universitet 1929. Han var lektor i Eskilstuna 1931–1958. Han fortsatte utgivandet av Thorgny O.B.N. Krok och Sigfrid Almquists Svensk flora för skolor. Almquist gav 1929 ut det betydande verket Upplands vegetation och flora och 1965 Flora Upsaliensis – Uppsalatraktens växter. Almquist studerade ingående fibblesläktet Hieracium. Han är begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

title: Erik Almquist (botanist)

wikitext:
{{Faktamall biografi WD }}
'''''Erik'' Gustaf Almquist''', född [[14 januari]] [[1892]] i [[Funbo församling]], Uppsala län, död [[29 september]] [[1974]] i [[Helga Trefaldighets församling]], Uppsala<ref>Sveriges Dödbok SDB 1860–2016, USB, Version 7.10, Sveriges Släktforskarförbund (2016).</ref>, var en svensk botaniker.

== Biografi ==
Alquist var brorson till [[Sigfrid Almquist]] och [[Ernst Almquist]]. Han tog fil.dr-examen vid [[Uppsala universitet]] 1929.<ref>''[[Svensk Uppslagsbok]]’’, Band 1, 1947-1955. (spalt 706)</ref> Han var lektor i Eskilstuna 1931–1958. Han fortsatte utgivandet av [[Thorgny O.B.N. Krok]] och Sigfrid Almquists ''Svensk flora för skolor''. Almquist gav 1929 ut det betydande verket ''Upplands vegetation och flora'' och 1965 ''Flora Upsaliensis – Uppsalatraktens växter''. Almquist studerade ingående fibblesläktet ''Hieracium''. Han är begravd på [[Uppsala gamla kyrkogård]].

== Källor ==
* ''Nationalencyklopedin'' multimedia plus, 2000
*''[https://www.svenskagravar.se/gravsatt/94327568 SvenskaGravar]''

== Noter ==
<references/>

{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Almquist, Erik}}

[[Kategori:Svenska botaniker under 1900-talet]]
[[Kategori:Personer från Funbo socken]]
[[Kategori:Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård]]
[[Kategori:Födda 1892]]
[[Kategori:Avlidna 1974]]
[[Kategori:Män]]

Född: 14 januari 1892 · Funbo församling, Sverige

Död: 29 september 1974 (82 år) · Helga Trefaldighets församling, Sverige

Begravd: Uppsala gamla kyrkogård · kartor

Medborgare i: Sverige

Sysselsättning: Botaniker


text:
# Winton, North Carolina
Winton är administrativ huvudort i Hertford County i North Carolina. Orten har fått sitt namn efter markägaren Benjamin Winton. Winton hade 769 invånare enligt 2010 års folkräkning.

## Kända personer från Winton
- Hoyt Patrick Taylor, politiker

title: Winton, North Carolina

wikitext:
{{Stadsfakta
| namn           = Winton
| annat_namn     =
| form           = town
| motto          =
| bild           =
| bildtext       =
| sigill         =
| sigilltyp      =
| land           = USA
| delstat        = [[North Carolina]]
| indelning      = [[Hertford County]]
| styre          =
| styre_titel    =
| folkmängd      = 769
| folkmängd_not  =
| folkmängd_år   = 2010
| grundades      =
| medelhöjd      = 12
| yta            = 2.1
| yta_land       = 2.1
| yta_vatten     = 0.0
| coord          =
| lat_g          = 36
| lat_m          = 23
| lat_s          = 45
| lat_NS         = N
| long_g         = 76
| long_m         = 55
| long_s         = 55
| long_EW        = W
| url            =
| fotnot         =
| karta          = {{Kartposition USA North Carolina|bild}}
| karta_text     = Ortens läge i North Carolina
| positionskarta = North Carolina
| karta2         = Map of USA NC.svg
| karta2_text    = North Carolinas läge i USA
| tidszon        = [[Eastern Standard Time|EST]]
| UTC skilln     = -5
| tidszon_DST    = [[Eastern Standard Time|EDT]]
| DST skilln     = -4
| yta_år         = 2010
| postnummer     = 27986
| riktnummer     = 252
| FIPS code      = 3775080
}}
'''Winton''' är administrativ huvudort i [[Hertford County]] i [[North Carolina]].<ref>[http://geology.com/county-map/north-carolina.shtml North Carolina County Map with County Seat Cities]. Geology.com Geoscience News and Information. Läst 19 juli 2016.</ref> Orten har fått sitt namn efter markägaren Benjamin Winton.<ref>[http://www.epodunk.com/cgi-bin/genInfo.php?locIndex=19773 Profile for Winton, North Carolina]. ePodunk. Läst 19 juli 2016.</ref> Winton hade 769 invånare enligt 2010 års folkräkning.<ref>[http://censusviewer.com/city/NC/Winton/2010 2010 Census Population of Winton, North Carolina] {{Wayback|url=http://censusviewer.com/city/NC/Winton/2010 |date=20160821005957 }}. Census Viewer. Läst 19 juli 2016.</ref>

== Kända personer från Winton ==
* [[Hoyt Patrick Taylor]], politiker

== Källor ==
<references/>

{{auktoritetsdata}}

[[Kategori:Orter i North Carolina]]
[[Kategori:Hertford County]]

Land: USA

Delstat: North Carolina

County: Hertford County

- land: 2,1 km²

- vatten: 0,0 km²

Befolkningstäthet: 366 invånare/km²

Tidszon: EST (UTC-5)

- sommartid: EDT (UTC-4)


text:
# Eremocaulon setosum
Eremocaulon setosum är en gräsart som beskrevs av Ximena Londoño. Eremocaulon setosum ingår i släktet Eremocaulon och familjen gräs. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eremocaulon setosum

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|gräs|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Eremocaulon setosum''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Gräsordningen]]
| ordo = Poales
| familia_sv = [[Gräs]]
| familia = Poaceae
| genus_sv =
| genus = [[Eremocaulon]]
| species_sv =
| species = '''Eremocaulon setosum'''
| taxon = Eremocaulon setosum
| taxon_authority = [[Ximena Londoño|Londoño]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Eremocaulon setosum'''''<ref name = "C132"/> är en [[gräs]]art som beskrevs av [[Ximena Londoño]]. ''Eremocaulon setosum'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eremocaulon]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[gräs]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9787175|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Londoño, 2002 ''In: Syst. Bot. 27: 719''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Gräs]]
[[Kategori:Eremocaulon|setosum]]

{{Robotskapad stub om gräs}}
{{Taxonbar}}

title: Systematik

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Gräsordningen · Poales

Familj: Gräs · Poaceae

Släkte: Eremocaulon

Art: Eremocaulon setosum

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Eremocaulon setosum

Auktor: Londoño


text:
# Bonaqua
Bonaqua (även BonAqua, Bonaqa och aquaBona) är ett varumärke för bordsvatten som ägs av Coca-Cola Company. Vattnet säljs i ett stort antal länder, med eller utan kolsyra och dels i icke smaksatt variant, och dels i en mängd versioner med olika fruktsmaker.

## Bonaqua i Finland och Sverige
Den Bonaqua som säljs i Finland är ett naturligt mineralvatten som tillverkas av Sinebrychoff (en del av Carlsberg) i Kervo, medan den som säljs i Sverige är ett naturligt källvatten som tillverkas av Coca-Cola Europacific Partners i Jordbro.

title: Bonaqua

wikitext:
'''Bonaqua''' (även '''BonAqua''', '''Bonaqa''' och '''aquaBona''') är ett [[varumärke]] för [[bordsvatten]] som ägs av [[Coca-Cola Company]]. Vattnet säljs i ett stort antal länder, med eller utan [[kolsyra]] och dels i icke smaksatt variant, och dels i en mängd versioner med olika fruktsmaker.

== Bonaqua i Finland och Sverige ==
Den Bonaqua som säljs i [[Finland]] är ett naturligt [[mineralvatten]]<ref>{{webbref|url=https://www.coca-cola.fi/juomat/bonaqua|titel=Maista! Bonaqua vedet I Juomat I Coca-Cola|språk=finska|hämtdatum=2021-11-24}}</ref> som tillverkas av [[Sinebrychoff]] (en del av [[Carlsberg]]) i [[Kervo]], medan den som säljs i [[Sverige]] är ett naturligt [[källvatten]]<ref>{{webbref|||url=https://www.coca-cola.se/vara-varumarken/bonaqua|titel=Bonaqua {{!}} produktinnehåll {{!}} Coca-Cola Sverige|hämtdatum=2021-11-24}}</ref> som tillverkas av Coca-Cola Europacific Partners i [[Jordbro]].

== Källor ==
<references/>

[[Kategori:Bordsvatten]]
[[Kategori:Mineralvatten]]
[[Kategori:Varumärken för dagligvaror]]
[[Kategori:Coca-Cola]]


text:
# Xestiodion similis
Xestiodion similis är en skalbaggsart som först beskrevs av Julius Melzer 1920.  Xestiodion similis ingår i släktet Xestiodion och familjen långhorningar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Xestiodion similis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|skalbaggs|datum=2013-09}}
{{Taxobox
| name = ''Xestiodion similis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Skalbaggar]]
| ordo = Coleoptera
| familia_sv = [[Långhorningar]]
| familia = Cerambycidae
| genus_sv =
| genus = [[Xestiodion]]
| species_sv =
| species = '''Xestiodion similis'''
| taxon = Xestiodion similis
| taxon_authority = ([[Julius Melzer|Melzer]], 1920)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms = ''Coleoxestia similis'' [[Jose Francisco Zikán|Zikán]] & [[Peter Wolfgang Wygodzinsky|Wygodzinsky]], 1948<ref name = "col108266"/>
''Coleoxestia similis'' [[Richard Eliot Blackwelder|Blackwelder]], 1946<ref name = "col103793"/>
''Coleoxestia similis'' [[Julius Melzer|Melzer]], 1920<ref name = "col120838"/>
}}

'''''Xestiodion similis'''''<ref name = "COL"/> är en [[skalbaggar|skalbaggs]]art som först beskrevs av [[Julius Melzer]] 1920.  ''Xestiodion similis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Xestiodion]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[långhorningar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/xestiodion+similis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''TITAN: Cerambycidae database''. Tavakilian G., 2009-05-25</ref>
<ref name = "col103793">BLACKWELDER Richard Eliott (1946) Checklist of the coleopterous insects of Mexico, Central America, the West Indies and South America. Part 4., Bulletin of the United States National Museum, Washington D. C. 185 (4): 551-763.</ref>
<ref name = "col120838">MELZER Julius (1920) Longicórneos novos ou pouco conhecidos do Brasil, Revista do Museu Paulista, São Paulo 12 (2): 421-437, 6 figs.</ref>
<ref name = "col108266">ZIKÁN W. & WYGODZINSKY P. (1948) Catálogo dos tipos de insetos do Instituto de Ecologia e Experimentação Agrícolas, Boletim do Serviço de Pesquisas Agronômicas, Rio de Janeiro 4: 1-93.</ref>
</references>

[[Kategori:Långhorningar]]
[[Kategori:Xestiodion|similis]]

title: Systematik

Ordning: Skalbaggar · Coleoptera

Familj: Långhorningar · Cerambycidae

Släkte: Xestiodion

Art: Xestiodion similis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Xestiodion similis

title: Synonymer

Synonymer: Coleoxestia similis Zikán & Wygodzinsky, 1948 · Coleoxestia similis Blackwelder, 1946 · Coleoxestia similis Melzer, 1920

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Marie-Galante
Île Marie-Galante är en ö i södra Små Antillerna i Karibiska havet i Västindien. Ön tillhör det franska utomeuropeiska departementet Guadeloupe.

## Geografi
Île Marie-Galante ligger cirka 25 km sydöst om Île de Basse-Terre och cirka 40 km norr om ön Dominica, som det är separeras från av Dominicapassagen. Den runda ön har en areal om cirka 158 km² med en diameter om cirka 15 km.
Öns högsta punkt är Morne Constant på cirka 204 m ö.h.
Huvudort är Grand-Bourg med cirka 5 500 invånare på öns sydvästra del. Övriga större orter är Capesterre (Capesterre-de-Marie-Galante) och Saint-Louis.
Befolkningen uppgår till cirka 13 000 invånare.
Förvaltningsmässigt ingår ön i arrondissement (krets) Pointe-à-Pitre och är uppdelad i 3 communes (kommuner).
Ön flygplats heter Les Basses (flygplatskod "GBJ") och har kapacitet för lokalt flyg, den ligger cirka 5 km sydväst om Grand-Bourg på öns södra del.
Utanför Île Marie-Galantes västra kust ligger småön Ilet de vieux Fort.

## Historia
Den 3 november 1493 upptäckte Christopher Columbus som förste europé Île Marie-Galante. Ön döptes då till Santa Maria la Galante efter ett av hans fartyg.
År 1635 kom området under franskt styre, och 1648 anlände de första franska nybyggarna till ön.
Ön har sedan dess förblivit fransk, förutom korta perioder under 1700- och 1800-talen, då området ockuperades av Storbritannien. Åren 1813–1814 tillhörde området formellt (men högst teoretiskt och aldrig i praktiken) Sverige. Efter freden i Paris år 1814 återfick Frankrike kontrollen över Guadeloupe.

title: Marie-Galante

wikitext:
{{coord|15|56|12|N|61|16|0|W|display=title}}
[[Fil:Guadeloupe map.png|miniatyr| Lägeskarta över Île Marie-Galante.]]
[[Fil:Marie-Galante NASA 61.25898W 15.94122N.jpg|miniatyr| Satellitbild över Île Marie-Galante.]]
[[Fil:Plage Feuillere.jpg|miniatyr| Strand på Île Marie-Galante.]]
'''Île Marie-Galante''' är en ö i södra [[Små Antillerna]] i [[Karibiska havet]] i [[Västindien]]. Ön tillhör det [[Frankrike|franska]] [[Département d'outre-mer|utomeuropeiska departementet]] [[Guadeloupe]].

==Geografi==
Île Marie-Galante ligger cirka 25 km sydöst om [[Basse-Terre (ö)|Île de Basse-Terre]] och cirka 40 km norr om ön [[Dominica]],<ref name="A"> [http://www.wikimapia.org/#lat=15.933333&lon=-61.266667&z=11&l=0&m=b Wikimapia.org] (läst 20 maj 2010)</ref> som det är separeras från av [[Dominicapassagen]]. Den runda ön har en areal om cirka 158 km² med en diameter om cirka 15 km.<ref name="B"> [http://www.lesilesdeguadeloupe.com/2/5-touristic-offer-detail/1249000247-1249000106-marie-galante/-1-1-1-1-marie-galante.htm Guadeloupes turistbyrå] {{Wayback|url=http://www.lesilesdeguadeloupe.com/2/5-touristic-offer-detail/1249000247-1249000106-marie-galante/-1-1-1-1-marie-galante.htm |date=20071227224630 }} (läst 20 maj 2010)</ref>

Öns högsta punkt är ''Morne Constant'' på cirka 204 m ö.h.

Huvudort är '''[[Grand-Bourg]]''' med cirka 5 500 invånare på öns sydvästra del.<ref name="E"> [http://www.statoids.com/ygp.html Statoids Administrative Subdivisions of Countries] (läst 20 maj 2010)</ref><ref name="F"> [http://www.geohive.com/cntry/subs/FR-01.aspx GeoHive, Global Statistics] {{Wayback|url=http://www.geohive.com/cntry/subs/FR-01.aspx |date=20091015083623 }} (läst 20 maj 2010)</ref> Övriga större orter är ''Capesterre'' (''Capesterre-de-Marie-Galante'') och ''Saint-Louis''.

Befolkningen uppgår till cirka 13 000 invånare.<ref name="E" /><ref name="F" />

Förvaltningsmässigt ingår ön i [[arrondissement]] (krets) ''Pointe-à-Pitre'' och är uppdelad i 3 ''communes'' (kommuner).

Ön flygplats heter ''[[Les Basses]]'' ([[flygplatskoder|flygplatskod]] "GBJ") och har kapacitet för lokalt flyg, den ligger cirka 5 km sydväst om Grand-Bourg på öns södra del.

Utanför Île Marie-Galantes västra kust ligger småön ''Ilet de vieux Fort''.

==Historia==
Den 3 november 1493 upptäckte [[Christopher Columbus]] som förste [[europé]] Île Marie-Galante. Ön döptes då till Santa Maria la Galante efter ett av hans fartyg.<ref name="C">[http://www.cr-guadeloupe.fr/archipel/?ARB_N_ID=731&ARB_N_S=740&ART_N_ID=1426#ENCRE1426 la Région Guadeloupe] {{Wayback|url=http://www.cr-guadeloupe.fr/archipel/?ARB_N_ID=731&ARB_N_S=740&ART_N_ID=1426|date=20110102154713}} (läst 20 maj 2010)</ref><ref name="G" />

År 1635 kom området under franskt styre, och 1648 anlände de första franska nybyggarna till ön.<ref name="C" />

Ön har sedan dess förblivit fransk, förutom korta perioder under 1700- och 1800-talen, då området ockuperades av Storbritannien. Åren 1813–1814 tillhörde området formellt (men högst teoretiskt och aldrig i praktiken) Sverige. Efter [[Parisfreden (1814)|freden i Paris]] år [[1814]] återfick Frankrike kontrollen över Guadeloupe.<ref name="G">[http://www.worldstatesmen.org/Guadeloupe.html Worldstatesmen.org] (läst 20 maj 2010)</ref>

==Referenser==
<references/>
* {{commonscat|Marie-Galante}}

==Externa länkar==
* [https://web.archive.org/web/20070206161211/http://www.ot-mariegalante.com/index-gb.htm Om Île Marie-Galante]
* [https://web.archive.org/web/20081203021445/http://dk.maison-de-la-france.com/dk/Guadeloupe2008/GuadeloupeIslands_Map.pdf Karta över hela Guadeloupe]

[[Kategori:Guadeloupes öar]]


text:
# Hypseocharis tridentata
Hypseocharis tridentata är en näveväxtart som beskrevs av August Heinrich Rudolf Grisebach. Hypseocharis tridentata ingår i släktet Hypseocharis och familjen näveväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Hypseocharis tridentata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|näveväxt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Hypseocharis tridentata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Näveordningen]]
| ordo = Geraniales
| familia_sv = [[Näveväxter]]
| familia = Geraniaceae
| genus_sv =
| genus = [[Hypseocharis]]
| species_sv =
| species = '''Hypseocharis tridentata'''
| taxon = Hypseocharis tridentata
| taxon_authority = [[August Heinrich Rudolf Grisebach|Griseb.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Hypseocharis tridentata'''''<ref name = "C132"/> är en [[näveväxter|näveväxtart]] som beskrevs av [[August Heinrich Rudolf Grisebach]]. ''Hypseocharis tridentata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Hypseocharis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[näveväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16811026|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Griseb., 1877 ''In: Nachr. Ges. Wiss. Univ. Götting. 495''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-09-08 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Näveväxter]]
[[Kategori:Hypseocharis|tridentata]]

title: Systematik

Ordning: Näveordningen · Geraniales

Familj: Näveväxter · Geraniaceae

Släkte: Hypseocharis

Art: Hypseocharis tridentata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Hypseocharis tridentata

Auktor: Griseb.


text:
# Bambusa xueana
Bambusa xueana är en gräsart som beskrevs av Dieter Ohrnberger. Bambusa xueana ingår i släktet Bambusa och familjen gräs. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Bambusa xueana

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|gräs|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Bambusa xueana''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Gräsordningen]]
| ordo = Poales
| familia_sv = [[Gräs]]
| familia = Poaceae
| genus_sv =
| genus = [[Bambusa]]
| species_sv =
| species = '''Bambusa xueana'''
| taxon = Bambusa xueana
| taxon_authority = [[Dieter Ohrnberger|Ohrnb.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Neosinocalamus yunnanensis'' [[Chi Ju Hsueh|Hsueh]] & Hsueh f.
''Bambusa yunnanensis'' ([[Chi Ju Hsueh|Hsueh]] & Hsueh f.) [[De Zhu Li|D.Z.Li]]
''Bambusa tengchongensis'' [[De Zhu Li|D.Z.Li]] & [[Nian He Xia|N.H.Xia]]
}}

'''''Bambusa xueana'''''<ref name = "C132"/> är en [[gräs]]art som beskrevs av [[Dieter Ohrnberger]]. ''Bambusa xueana'' ingår i [[släkte]]t ''[[Bambusa]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[gräs]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9783958|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Ohrnb., 1997 ''In: Bamboos World Intro. 4: 19''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Gräs]]
[[Kategori:Bambusa|xueana]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Släkte: Bambusa

Art: Bambusa xueana

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Bambusa xueana

Auktor: Ohrnb.

title: Synonymer

Synonymer: Neosinocalamus yunnanensis Hsueh & Hsueh f. · Bambusa yunnanensis (Hsueh & Hsueh f.) D.Z.Li · Bambusa tengchongensis D.Z.Li & N.H.Xia


text:
# Viewtiful Joe 2
Viewtiful Joe 2, i Japan känt som ビューティフル ジョー2 ブラックフィルムの謎 (Byūtifuru Jō Tsū: Burakkufirumu no Nazo, bokstavligen Viewtiful Joe 2: Den svarta filmens hemlighet), är ett datorspel och den andra delen i Viewtiful Joe-serien. Det utvecklades av Clover Studio för Capcom och släpptes år 2004 till Gamecube och Playstation 2.

title: Viewtiful Joe 2

wikitext:
{{källor|datum=2024-02}}{{Datorspelsfakta
|speltitel        = Viewtiful Joe 2
|bild             =
|bildtext         =
<!-- Information -->
|originaltitel    = ビューティフル ジョー2 ブラックフィルムの謎
|år =
|utvecklare       = [[Clover Studio]]
|utgivare         = [[Capcom]]
|genre            =
|perspektiv       =
|spelare          =
|format           = [[Nintendo Gamecube|Gamecube]], [[Playstation 2]]
|spelmotor        =
|media            =
|bildformat       =
|systemkrav       =
|inenheter        =
|version          =
|webbsida         =
<!-- Arbetslag -->
|producent        =
|författare       =
|speldesign       =
|spelfigursdesign =
|musik            =
|ljuddesign       =
|grafikdesign     =
|animation        =
|programmering    =
|leveldesign      =
<!-- Spelserie -->
|spelserie        = [[Viewtiful Joe-serien]]
|föregångare      = [[Viewtiful Joe]]
|expansioner      =
|expansion till   =
|uppföljare       =
<!-- Distribution -->
|sverigedistribution        =
|skandinaviendistribution   =
|europadistribution         =
|usadistribution            =
|japandistribution          =
|australiendistribution     =
|asiendistribution          =
|kinadistribution           =
|koreadistribution          =
|internationelldistribution =
|internetdistribution       =
|internetsida               =
<!-- Ålderrekommendation -->
|bbfc  =
|cero  =
|elspa =
|esrb  =
|oflc  =
|pegi  = 12+
|usk   =
}}
'''Viewtiful Joe 2''', i Japan känt som ビューティフル ジョー2 ブラックフィルムの謎 (Byūtifuru Jō Tsū: Burakkufirumu no Nazo, bokstavligen ''Viewtiful Joe 2: Den svarta filmens hemlighet''), är ett datorspel och den andra delen i [[Viewtiful Joe-serien]]. Det utvecklades av [[Clover Studio]] för [[Capcom]] och släpptes år 2004 till [[Nintendo Gamecube|Gamecube]] och [[Playstation 2]].

[[Kategori:Datorspel 2004]]
[[Kategori:Datorspel utvecklade av Clover Studio]]
[[Kategori:Datorspel utgivna av Capcom]]
[[Kategori:Nintendo Gamecube-spel]]
[[Kategori:Playstation 2-spel]]
[[Kategori:Uppföljarspel]]

title: Arbetslag

Producent: Atsushi Inaba

title: Spelserie

Spelserie: Viewtiful Joe-serien

Föregångare: Viewtiful Joe

title: Åldersrekommendation


text:
# Gröde
Gröde är en by i Vibyggerå socken i Kramfors kommun, Västernorrlands län. Byn ligger 40 kilometer söder om Örnsköldsvik och 6 km väster om Docksta.
Byn ligger på östra sidan om Grödesberget, gränsar i nordost mot Utanskog, i sydost mot Dynäs och i söder mot Backe.
Byn har en historia som börjar senare delen av 1500-talet.
Skatteläggningskartan från år 1691 anger att byn då hade 3 1/2 tunnland öppen åker.
Som mest var antalet boende i byn ca 30 personer.
Fram till mitten av 1900-talet var den huvudsakliga försörjningen jord- och skogsbruk. Ingen annan by eller ort i Sverige har namnet Gröde. I nordvästra Tyskland finns en "Holme" (Ö), som har namnet Hallig Gröde.
Karaktäristiskt för Gröde i Vibyggerå är topografin, flera nipor med mellanliggande vattenförande dalar. Norr om byn finns ett skogsområde som benämnes "sjubacka", dvs sju tydliga nipor, plana och alla med ungefär samma höjd.

title: Gröde

wikitext:
{{för|en kommun i Tyskland|Gröde, Schleswig-Holstein}}
'''Gröde''' är en by i [[Vibyggerå socken]] i [[Kramfors kommun]], [[Västernorrlands län]]. Byn ligger 40 kilometer söder om [[Örnsköldsvik]] och 6 km väster om [[Docksta]].

Byn ligger på östra sidan om Grödesberget, gränsar i nordost mot Utanskog, i sydost mot Dynäs och i söder mot Backe.
Byn har en historia som börjar senare delen av 1500-talet.
Skatteläggningskartan från år 1691 anger att byn då hade 3 1/2 tunnland öppen åker.
Som mest var antalet boende i byn ca 30 personer.
Fram till mitten av 1900-talet var den huvudsakliga försörjningen jord- och skogsbruk. Ingen annan by eller ort i Sverige har namnet Gröde. I nordvästra Tyskland finns en "Holme" (Ö), som har namnet Hallig Gröde.

Karaktäristiskt för Gröde i Vibyggerå är topografin, flera nipor med mellanliggande vattenförande dalar. Norr om byn finns ett skogsområde som benämnes "sjubacka", dvs sju tydliga nipor, plana och alla med ungefär samma höjd.
[[Kategori:Orter i Kramfors kommun]]


text:
# Pararistolochia preussii
Pararistolochia preussii är en piprankeväxtart som först beskrevs av Adolf Engler, och fick sitt nu gällande namn av Hutchinson & Dalziel. Pararistolochia preussii ingår i släktet Pararistolochia och familjen piprankeväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Pararistolochia preussii

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|piprankeväxt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Pararistolochia preussii''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Pepparordningen]]
| ordo = Piperales
| familia_sv = [[Piprankeväxter]]
| familia = Aristolochiaceae
| genus_sv =
| genus = [[Pararistolochia]]
| species_sv =
| species = '''Pararistolochia preussii'''
| taxon = Pararistolochia preussii
| taxon_authority = ([[Adolf Engler|Engl.]]) Hutchinson & Dalziel
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Aristolochia preusii'' <small>[[Adolf Engler|Engl.]]</small>
}}

'''''Pararistolochia preussii'''''<ref name = "C132"/> är en [[piprankeväxter|piprankeväxtart]] som först beskrevs av [[Adolf Engler]], och fick sitt nu gällande namn av Hutchinson & Dalziel. ''Pararistolochia preussii'' ingår i [[släkte]]t ''[[Pararistolochia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[piprankeväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16779170|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Hutchinson & Dalziel, 1928 ''In: Kew Bull., 24''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-09-13 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Piprankeväxter]]
[[Kategori:Pararistolochia|preussii]]

title: Systematik

Ordning: Pepparordningen · Piperales

Familj: Piprankeväxter · Aristolochiaceae

Släkte: Pararistolochia

Art: Pararistolochia preussii

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Pararistolochia preussii

Auktor: (Engl.) Hutchinson & Dalziel

title: Synonymer

Synonymer: Aristolochia preusii Engl.


text:
# Plantagen
Plantagen (norska: Plantasjen) är ett nordiskt företag i växtbranschen. Företaget har över 120 butiker i Norge, Sverige och Finland. Företaget har fler än 1 300 medarbetare och en årsomsättning på över 4,2 miljarder SEK.

## Historia
Den första Plantagen butiken öppnades 1986 i Norge. År 2001 köpte Investor-bolaget EQT Plantagen i Norge, eller som det heter i Norge, Plantasjen. I Sverige bildades Plantagen genom att EQT 2002 köpte den svenska handelsträdgårdskedjan Växus, som med det bytte namn den 14 mars 2002 till Plantagen. Vidare hade även BP-plantor i Askim, Göteborg, förvärvats och profilerats om till Plantagen i februari 2002. Den 14 mars 2002 öppnade Plantagen Sveriges då största gardencenter i Uppsala. När Plantagengruppen inledde sin expansion 2002 i Norden hade man inledningsvis 20 butiker i Norge och 11 i Sverige. I december 2006 blev det offentligt att EQT sålde kedjan till riskkapitalbolaget Apax Partners. År 2006 hade antalet butiker vuxit till 72 butiker i Norge, Sverige och Finland, sedan 2002. Under hösten 2016 sålde Apax hela sitt innehav i Plantagen till investeringsbolaget Ratos. Antalet butiker hade då vuxit till 124 butiker i Norge, Sverige och Finland.
I maj 2020 blev Nina Jönsson VD för Plantagen.

## VD
- 2013–2017: Jon Abrahamsson Ring
- 2017–2018: Daniel Julin
- 2018–2019: Christer Åberg (tillförordnad vd)
- 2019–2020: Olav Thorstad
- 2020–2022: Nina Jönsson
- 2022-idag: Jesper Lien

title: Plantagen

wikitext:
{{Faktamall företag
|      företagsnamn = Plantagen
|              bild = Plantagen.jpg
|          bildtext = Plantagen trädgårdcenter i [[Jyväskylä]].
|            nummer =
|               typ =
|          sätesort = {{flaggbild|Sverige}} [[Sverige]]
|    nyckelpersoner =
|           bransch =
|         produkter = Växter och växttillbehör
|          tjänster =
|    antalanställda = 1.300
<!--Historia -->
|           grundat = 1986 i Norge,<ref name="Our Story"/><br />2002 i Sverige.<ref name="Our Story"/>
|          grundare =
|sammangående bolag =
|    avknoppat från =
|        uppköpt av =
|        gick upp i =
|     tidigare namn =
|           upplöst =
<!--Ekonomi -->
|        omsättning = 4,2 miljarder SEK (årligen)
|            brutto =
|             netto =
|        tillgångar =
|       egetkapital =
|  förvaltatkapital =
<!--Struktur -->
|             ägare = Ratos
|        moderbolag =
|       dotterbolag =
|       avdelningar =
<!--Övrigt -->
|            slogan =
|         webbplats =
|          fotnoter =
}}
'''Plantagen''' ({{lang-no|Plantasjen}}) är ett nordiskt företag i växtbranschen. Företaget har över 120 butiker i Norge, Sverige och Finland. Företaget har fler än 1 300 medarbetare och en årsomsättning på över 4,2 miljarder SEK.

==Historia==
Den första Plantagen butiken öppnades 1986 i Norge.<ref name="Our Story">{{Webbref |url=http://www.plantagen.com/about-plantasjen/our-story/ |titel=Our Story |hämtdatum=2017-01-25 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20170916123745/http://www.plantagen.com/about-plantasjen/our-story/ |arkivdatum=2017-09-16 }}</ref> År 2001 köpte [[Investor]]-bolaget [[EQT]] Plantagen i Norge, eller som det heter i Norge, '''Plantasjen'''. I Sverige bildades Plantagen genom att EQT 2002 köpte den svenska handelsträdgårdskedjan '''Växus''', som med det bytte namn den 14 mars 2002 till Plantagen. Vidare hade även '''BP-plantor''' i [[Askim]], Göteborg, förvärvats och profilerats om till Plantagen i februari 2002. Den 14 mars 2002 öppnade Plantagen Sveriges då största gardencenter i Uppsala. När Plantagengruppen inledde sin expansion 2002 i Norden hade man inledningsvis 20 butiker i Norge och 11 i Sverige.<ref>{{webbref |url=https://www.dagensmedia.se/nyheter/vaxus-blir-plantagen-6230161 |titel=Växus blir Plantagen |hämtdatum=12 april 2020 |format= |verk=dagensmedia.se}}</ref><ref>{{Webbref |url=https://www.plantagen.se/ |titel=Växus byter namn till Plantagen |hämtdatum=2020-04-12 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20020328221911/https://www.plantagen.se/ |arkivdatum=2002-03-28 }}</ref> I december 2006 blev det offentligt att EQT sålde kedjan till riskkapitalbolaget Apax Partners. År 2006 hade antalet butiker vuxit till 72 butiker i Norge, Sverige och Finland, sedan 2002.<ref>{{webbref |url=https://www.dagenshandel.se/article/view/321133/Se%20villkoren |titel=EQT kliver ur Plantagen |hämtdatum=12 april 2020 |format= |verk=dagenshandel.se }}</ref><ref>{{webbref |url=https://news.cision.com/se/eqt/r/eqt-saljer-plantasjen-till-apax,c246128 |titel=EQT säljer Plantasjen till Apax |hämtdatum=12 april 2020 |format= |verk=news.cision.com}}</ref> Under hösten 2016 sålde Apax hela sitt innehav i Plantagen till investeringsbolaget [[Ratos]]. Antalet butiker hade då vuxit till 124 butiker i Norge, Sverige och Finland.<ref>{{webbref |url=https://www.svt.se/nyheter/ekonomi/plantagen-byter-agare |titel=Plantagen byter ägare |hämtdatum=12 april 2020 |format= |verk=svt.se}}</ref>

I maj 2020 blev Nina Jönsson VD för Plantagen.<ref>{{Webbref|titel=Nina jonsson ny vd i plantasjen {{!}} Plantagen|url=https://www.plantagen.se/pressrum/artikel/?slug=nina-jonsson-ny-vd-i-plantasjen&id=3002092&type_of_media=pressrelease|verk=www.plantagen.se|hämtdatum=2021-06-02}}</ref>

==VD==
*2013–2017: [[Jon Abrahamsson Ring]]
*2017–2018: [[Daniel Julin]]
*2018–2019: Christer Åberg (tillförordnad vd)
*2019–2020: [[Olav Thorstad]]
*2020–2022: [[Nina Jönsson]]
*2022-idag: [[Jesper Lien]]

== Referenser ==
===Noter===
<references />

== Externa länkar ==
* [http://www.plantagen.se/ Officiell webbplats]

[[Kategori:Företag bildade 1986]]
[[Kategori:Svenska butikskedjor]]
[[Kategori:Norska butikskedjor]]

title: Historik

Grundat: 1986 i Norge, · 2002 i Sverige.

title: Ekonomi

Omsättning: 4,2 miljarder SEK (årligen)

title: Struktur

Ägare: Ratos


text:
# Tapeinosperma capitatum
Tapeinosperma capitatum är en viveväxtart som först beskrevs av Asa Gray, och fick sitt nu gällande namn av Carl Christian Mez. Tapeinosperma capitatum ingår i släktet Tapeinosperma och familjen viveväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Tapeinosperma capitatum

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|viveväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Tapeinosperma capitatum''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Ljungordningen]]
| ordo = Ericales
| familia_sv = [[Viveväxter]]
| familia = Primulaceae
| genus_sv =
| genus = [[Tapeinosperma]]
| species_sv =
| species = '''Tapeinosperma capitatum'''
| taxon = Tapeinosperma capitatum
| taxon_authority = ([[Asa Gray|A. Gray]]) [[Carl Christian Mez|Mez]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Tapeinosperma punctatum'' [[John Wynn Gillespie|Gillespie]]
''Tapeinosperma cephalophorum'' [[John Wynn Gillespie|Gillespie]]
''Ardisia capitata'' [[Asa Gray|A. Gray]]
}}

'''''Tapeinosperma capitatum'''''<ref name = "C132"/> är en [[viveväxter|viveväxt]]art som först beskrevs av [[Asa Gray]], och fick sitt nu gällande namn av [[Carl Christian Mez]]. ''Tapeinosperma capitatum'' ingår i [[släkte]]t ''[[Tapeinosperma]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[viveväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16606985|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Mez, 1902 ''In: Engl. Pflanzenr. 236(Heft 9): 165''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-07-28 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Viveväxter]]
[[Kategori:Tapeinosperma|capitatum]]

title: Systematik

Familj: Viveväxter · Primulaceae

Släkte: Tapeinosperma

Art: Tapeinosperma capitatum

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Tapeinosperma capitatum

Auktor: (A. Gray) Mez

title: Synonymer

Synonymer: Tapeinosperma punctatum Gillespie · Tapeinosperma cephalophorum Gillespie · Ardisia capitata A. Gray


text:
# Leva sitt liv
Leva sitt liv (franska: Vivre sa vie) är en fransk-dramafilm från 1962 i regi av Jean-Luc Godard.

## Utmärkelser
Filmen vann Juryns stora pris vid Filmfestivalen i Venedig 1962.

## Rollista i urval
- Anna Karina - Nana Keinfrankenheim
- Sady Rebbot - Raoul
- André S. Labarthe - Paul
- Guylaine Schlumberger - bossen
- Monique Messine - Elizabeth
- Paul Pavel - journalisten
- Dimitri Dineff - Dimitri
- Peter Kassovitz - ynglingen
- Éric Schlumberger - Luigi
- Brice Parain - filosofen
- Henri Attal - Arthur
- Gilles Quéant - första kunden
- Odile Geoffroy - servitrisen
- Marcel Charton - polisen

title: Leva sitt liv

wikitext:
{{Information saknas|handling|datum=2025-07}}{{Faktamall film WD
| bild = Kinema-Junpo-1963-November-early-1.jpg
| bildtext = Anna Karina
}}
'''Leva sitt liv''' ({{lang-fr|Vivre sa vie}}) är en [[Frankrike|fransk]]-[[dramafilm]] från [[Filmåret 1962|1962]] i regi av [[Jean-Luc Godard]].

==Utmärkelser==
Filmen vann ''[[Juryns stora pris (Venedig)|Juryns stora pris]]'' vid [[Filmfestivalen i Venedig]] 1962.<ref>{{webbref |url=https://www.labiennale.org/en/history/post-war-period-and-60s  |titel=The Post-war Period |utgivare=La Biennale Di Venezia |hämtdatum=1 februari 2025 |språk=engelska }}</ref>

==Rollista i urval==
{{kolumner|2}}
*[[Anna Karina]] - Nana Keinfrankenheim
*[[Sady Rebbot]] - Raoul
*[[André S. Labarthe]] - Paul
*[[Guylaine Schlumberger]] - bossen
*[[Monique Messine]] - Elizabeth
*[[Paul Pavel]] - journalisten
*[[Dimitri Dineff]] - Dimitri
*[[Peter Kassovitz]] - ynglingen
*[[Éric Schlumberger]] - Luigi
*[[Brice Parain]] - filosofen
*[[Henri Attal]] - Arthur
*[[Gilles Quéant]] - första kunden
*[[Odile Geoffroy]] - servitrisen
*[[Marcel Charton]] - polisen
{{kolumner-slut}}

==Referenser==
<references/>

==Externa länkar==
* {{SFDb|film=11456}}
* {{IMDb-titel|id=0056663}}

{{auktoritetsdata}}
[[Kategori:Franska filmer 1962]]
[[Kategori:Franskspråkiga filmer]]
[[Kategori:Franska dramafilmer]]
[[Kategori:Filmer om prostitution]]
[[Kategori:Experimentell film]]
[[Kategori:Filmer i regi av Jean-Luc Godard]]
[[Kategori:Filmer tilldelade Gran premio della giuria]]
[[Kategori:Svartvita filmer]]

title: Teknisk information

Distribution: Netflix

Premiär: 1962 20 september 1962 ( Frankrike )

Speltid: 83 minuter

Land: Frankrike

Språk: franska

title: Mer information

Mer information: IMDb SFDb Elonet · Redigera Wikidata

title: Distribution

20 september 1962: (Frankrike)


text:
# Lasiosina flavipes
Lasiosina flavipes är en tvåvingeart som först beskrevs av Gabriel Strobl 1906.  Lasiosina flavipes ingår i släktet Lasiosina och familjen fritflugor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Lasiosina flavipes

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Lasiosina flavipes''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Fritflugor]]
| familia = Chloropidae
| genus_sv =
| genus = [[Lasiosina]]
| species_sv =
| species = '''Lasiosina flavipes'''
| taxon = Lasiosina flavipes
| taxon_authority = ([[Gabriel Strobl|Strobl]], 1906)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Lasiosina flavipes'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som först beskrevs av [[Gabriel Strobl]] 1906.  ''Lasiosina flavipes'' ingår i [[släkte]]t ''[[Lasiosina]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[fritflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/lasiosina+flavipes/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om fritflugor}}

[[Kategori:Fritflugor]]
[[Kategori:Lasiosina|flavipes]]

title: Systematik

Familj: Fritflugor · Chloropidae

Släkte: Lasiosina

Art: Lasiosina flavipes

title: Vetenskapligt namn