text:
# Gettjärnen (Grangärde socken, Dalarna, 666047-143991)
Gettjärnen är en sjö i Ludvika kommun i Dalarna och ingår i Norrströms huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,258 kvadratkilometer och ligger 282,4 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Rällsälven (Nittälven).

## Delavrinningsområde
Gettjärnen ingår i det delavrinningsområde (665181-144168) som SMHI kallar för Ovan Nordtjärnsälven. Medelhöjden är 310 meter över havet och ytan är 87 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Rällsälven (Nittälven) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 282 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (75 procent). Avrinningsområdet har 3,82 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 4,4 procent.

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Gettjärnen
|alternativt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Dalarna
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Dalarnas län]]
|kommun =  [[Ludvika kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Dalarna]]
|socken= [[Grangärde socken]]

|nordliggrad =	60.06408
|östliggrad = 14.72991
|SWEREF_99_TM_N = 6658579
|SWEREF_99_TM_E = 484964

<!-- Sjödata -->
|area = 0.258
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd = 282.4
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|strandlinje = 2.95
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 666047-143991
|id_vattenförekomst =
|VYID = 666107-144012
|huvudavrinningsområde_id = 61000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID = 663216-146069
|utflöde= Rällsälven
|utflöde_lokaltnamn = Nittälven

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID = 665181-144168
|delavrinningsområde_namn = Ovan Nordtjärnsälven
|delavrinningsområde_areal = 87
|delavrinningsområde_areal_vattenytor = 3.82
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 86.99
|delavrinningsområde_biflödesordning = 3
|delavrinningsområde_utflöde = Rällsälven
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn = Nittälven
|delavrinningsområde_VDRID = 663216-146069
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 282
|delavrinningsområde_nedströms = 664066-144527
|delavrinningsområde_medelhöjd = 310
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 2
|vattendistrikt_id = SE3
|natura_2000_id =
|öar =
|städer =

|fotnoter =

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Gettjärnen''' är en [[sjö]] i [[Ludvika kommun]] i [[Dalarna]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|61000}}. Sjön har en area på {{formatnum:0.258}} kvadratkilometer och ligger {{formatnum:282.4}} [[meter över havet]]. Sjön avvattnas av vattendraget ''Rällsälven'' (''Nittälven'').

== Delavrinningsområde ==
Gettjärnen ingår i det [[delavrinningsområde]] (665181-144168) som [[SMHI]] kallar för ''Ovan Nordtjärnsälven''. Medelhöjden är {{formatnum:310}} meter över havet och ytan är {{formatnum:87}} kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. ''Rällsälven'' (''Nittälven'') som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter {{formatnum:282}} kilometer.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}} Avrinningsområdet består mestadels av [[skog]] (75 procent). Avrinningsområdet har {{formatnum:3.82}} kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på {{formatnum:4.4}} procent.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Ludvika kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}
* {{VISS-länk|EUID=NW666106-144012|text=Gettjärnen på VISS}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-08}}

[[Kategori:Insjöar i Norrströms avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Dalarna]]
[[Kategori:Insjöar i Ludvika kommun]]

title: Gettjärnen · Insjö

Län: Dalarnas län

Kommun: Ludvika kommun

Landskap: Dalarna

Socken: Grangärde socken

title: Mått

title: Flöden

Utflöde: Rällsälven

Utflöde (lokalt namn): Nittälven

title: Övrigt

Vattendistrikt: Vattenmyndigheten Norra Östersjön (SE3)

Limnisk ekoregion: Norrlands inland, under trädgränsen över högsta kustlinjen

title: Delavrinningsområde

Namn: Ovan Nordtjärnsälven

Areal: 87 km²

Utflöde: Rällsälven (Nittälven)


text:
# Garcinia trianii
Garcinia trianii är en tvåhjärtbladig växtart som beskrevs av Jean Baptiste Louis Pierre. Garcinia trianii ingår i släktet Garcinia och familjen Clusiaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Garcinia trianii

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåhjärtbladiga växt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Garcinia trianii''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Malpigiaordningen]]
| ordo = Malpighiales
| familia_sv =
| familia = [[Clusiaceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Garcinia]]
| species_sv =
| species = '''Garcinia trianii'''
| taxon = Garcinia trianii
| taxon_authority = [[Jean Baptiste Louis Pierre|Pierre]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Garcinia trianii'''''<ref name = "C132"/> är en [[tvåhjärtbladiga växter|tvåhjärtbladig växt]]art som beskrevs av [[Jean Baptiste Louis Pierre]]. ''Garcinia trianii'' ingår i [[släkte]]t ''[[Garcinia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Clusiaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16763762|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Pierre, 1883 ''In: Fl. For. Cochinch. fasc. 5: 18''</ref>
<ref name = "source">[http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World]</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om malpigiaordningen}}

[[Kategori:Malpigiaordningen]]
[[Kategori:Garcinia|trianii]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Malpigiaordningen · Malpighiales

Familj: Clusiaceae

Släkte: Garcinia

Art: Garcinia trianii

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Garcinia trianii

Auktor: Pierre


text:
# Ratsafari
Ratsafari, Mustaschs andra fullängdare, släpptes i september 2003. Albumet producerades av Jacob Hellner (Rammstein, Clawfinger, Paradise Lost med flera) och banade väg för det stora genombrottet. Plattan innehåller bland annat Black City, Monday Warrior, Ratsafari och 6:36. Den sistnämnda handlar om en morgon på Roskildefestivalen.

## Låtlista
1. Stinger Citizen - 3:12
2. Black City - 2:35
3. Unsafe at Any Speed - 4:34
4. Ratsafari - 4:21
5. 6:36 - 4:45
6. Deadringer - 3:20
7. Fredrika - 4:59
8. Alpha Male - 3:39
9. Mareld - 1:29
10. Lone Song (Reclusion) - 4:26
11. Monday Warrior - 4:53

## Banduppsättning
- Ralf Gyllenhammar, sång och gitarr
- Hannes Hansson, gitarr
- Mats Hansson, trummor
- Stam Johansson, bas

title: Ratsafari

wikitext:
{{förväxlas|Rastafari}}
{{Album infobox
|Namn = Ratsafari
|Typ = [[Studioalbum]]
|Utgivning = [[Musikåret 2003|2003]]
|Inspelad = [[301 Studios]], [[Solna kommun|Solna]]
 [[Jacob's Room]], [[Stockholm]]
|Artist = [[Mustasch (musikgrupp)|Mustasch]]
|Genre = [[hårdrock]]
|Längd = 42:14
|Skivbolag = [[Majesty (skivbolag)|Majesty]], [[EMI]]
|Producent = [[Jacob Hellner]]
|Förra album = ''[[Above All]]''
([[Musikåret 2002|2002]])
|Detta album = ''Ratsafari ''
([[Musikåret 2003|2003]])
|Nästa album = ''[[Powerhouse (musikalbum)|Powerhouse]]''
([[Musikåret 2005|2005]])
}}
'''Ratsafari''', [[Mustasch (musikgrupp)|Mustasch]]s andra fullängdare, släpptes i september [[Musikåret 2003|2003]]. Albumet producerades av [[Jacob Hellner]] ([[Rammstein]], [[Clawfinger]], [[Paradise Lost (musikgrupp)|Paradise Lost]] med flera) och banade väg för det stora genombrottet. Plattan innehåller bland annat ''Black City'', ''Monday Warrior'', ''Ratsafari'' och ''6:36''. Den sistnämnda handlar om en morgon på [[Roskildefestivalen]].

==Låtlista==
# Stinger Citizen - 3:12
# Black City - 2:35
# Unsafe at Any Speed - 4:34
# Ratsafari - 4:21
# 6:36 - 4:45
# Deadringer - 3:20
# Fredrika - 4:59
# Alpha Male - 3:39
# Mareld - 1:29
# Lone Song (Reclusion) - 4:26
# Monday Warrior - 4:53

==Banduppsättning==
*[[Ralf Gyllenhammar]], [[sång]] och [[gitarr]]
*[[Hannes Hansson]], gitarr
*[[Mats Hansson (musiker)|Mats Hansson]], [[trummor]]
*[[Stam Johansson]], [[elbas|bas]]

[[Kategori:Musikalbum 2003]]
[[Kategori:Album av Mustasch]]

title: Studioalbum av Mustasch

Inspelat: 301 Studios, Solna · Jacob's Room, Stockholm

Genre: hårdrock

Skivbolag: Majesty, EMI

Producent: Jacob Hellner

title: Mustasch-kronologi

Above All · (2002): Ratsafari · (2003) · Powerhouse · (2005)


text:
# Lycaena delsud
Lycaena delsud är en fjärilsart som beskrevs av Wright 1906. Lycaena delsud ingår i släktet Lycaena och familjen juvelvingar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Lycaena delsud

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Lycaena delsud''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Juvelvingar]]
| familia = Lycaenidae
| genus_sv =
| genus = [[Lycaena]]
| species_sv =
| species = '''Lycaena delsud'''
| taxon = Lycaena delsud
| taxon_authority = [[Wright (auktor)|Wright]] 1906
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Papilionoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Lycaena delsud'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Wright (auktor)|Wright]] 1906. ''Lycaena delsud'' ingår i [[släkte]]t ''[[Lycaena]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[juvelvingar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name="COL">{{webbref|url=http://www.catalogueoflife.org/services/res/2011AC_26July.zip |titel=Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist. |hämtdatum=24 september 2012 |författare=Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.) |datum=2011 |verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK. |arkivurl=https://web.archive.org/web/20120618223324/http://www.catalogueoflife.org/services/res/2011AC_26July.zip |arkivdatum=18 juni 2012 }}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om juvelvingar}}

[[Kategori:Juvelvingar]]
[[Kategori:Lycaena|delsud]]

title: Systematik

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Papilionoidea

Familj: Juvelvingar · Lycaenidae

Släkte: Lycaena

Art: Lycaena delsud

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Wright 1906


text:
# Xysticus ovcharenkoi
Xysticus ovcharenkoi är en spindelart som beskrevs av Yuri M. Marusik och Dmitri Viktorovich Logunov 1990. Xysticus ovcharenkoi ingår i släktet Xysticus och familjen krabbspindlar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Xysticus ovcharenkoi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Xysticus ovcharenkoi''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Krabbspindlar]]
| familia = Thomisidae
| genus_sv =
| genus = [[Xysticus]]
| species_sv =
| species = '''Xysticus ovcharenkoi'''
| taxon = Xysticus ovcharenkoi
| taxon_authority = [[Yuri M. Marusik|Marusik]] & [[Dmitri Viktorovich Logunov|Logunov]], 1990
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Xysticus ovcharenkoi'''''<ref name = "col279738"/> är en [[spindlar|spindel]]art som beskrevs av [[Yuri M. Marusik]] och [[Dmitri Viktorovich Logunov]] 1990. ''Xysticus ovcharenkoi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Xysticus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[krabbspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/xysticus+ovcharenkoi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col279738">Marusik, Y. M. & D. V. Logunov. (1990) The crab spiders of middle Asia, USSR (Aranei, Thomisidae). 1. Descriptions and notes on distribution of some species., ''Korean Arachnol.'' '''6:''' 31-62.</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

[[Kategori:Krabbspindlar]]
[[Kategori:Xysticus|ovcharenkoi]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Krabbspindlar · Thomisidae

Släkte: Xysticus

Art: Xysticus ovcharenkoi

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Marusik & Logunov, 1990


text:
# Kyungyi
Kyungyi är en ö i Myanmar.   Den ligger i regionen Monstaten, i den södra delen av landet, 500 km söder om huvudstaden Naypyidaw. Arean är 3,0 kvadratkilometer.
Terrängen på Kyungyi är lite kuperad. Den sträcker sig 4,6 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,7 kilometer i öst-västlig riktning.

title: Kyungyi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Myanmar|datum=2016-11}}
{{geobox
| 1                       = Island
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                    = Kyungyi
| native_name             =
| other_name              = Pig Island
| category                = Ö
| etymology               =
| nickname                =
<!-- *** Bild *** -->
| image                   =
| image_caption           =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                 = Myanmar
| country_flag            = true
| state                   = [[Monstaten]]
| state_type              = Region
| region                  =
| region_type             =
| district                =
| district_type           =
| municipality            =
| municipality_type       =
<!-- *** Tillhörighet, föremål inom området mm *** -->
| parent                  =
| range                   =
| range_type              = Arkipelag
| border                  =
| part                    =
| city                    =
| capital                 =
| landmark                =
| river                   =
<!-- *** Läge *** -->
| location                =
| lat_d                   = 15.06832
| lat_m                   =
| lat_s                   =
| lat_NS                  =
| long_d                  = 97.73466
| long_m                  =
| long_s                  =
| long_EW                 =
| highest                 =
| highest_location        =
| highest_region          =
| highest_country         =
| highest_elevation       =
| highest_lat_d           =
| highest_lat_m           =
| highest_lat_s           =
| highest_lat_NS          =
| highest_long_d          =
| highest_long_m          =
| highest_long_s          =
| highest_long_EW         =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                  =
| length_orientation      =
| width                   =
| width_orientation       =
| height                  =
| area                    = 3.00
| population              =
| population_date         =
| population_note         =
| population_density      =
| population_density_note =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public                  =
| access                  =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                = [[Myanmar Time|MMT]]
| utc_offset              = +6:30
| timezone_DST            =
| utc_offset_DST          =
| postal_code             =
| area_code               =
| code                    =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                    =
| free_type               =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                     = {{Kartposition Myanmar|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption             = Läge i Myanmar
| map_locator             = Myanmar
| map_locator_x           =
| map_locator_y           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes               =
| other_name1             = Kyungyi Island
| other_name2             =
| elevation               =
| timezone_label          = Asia/Rangoon
}}

'''Kyungyi''' är <!--T.ISL-->en [[ö (landområde)|ö]] i [[Myanmar]].<ref name = "gn1315542"/>   Den ligger i regionen <!--ADM1-->[[Monstaten]], i den södra delen av landet, {{formatnum:500}} km söder om huvudstaden [[Naypyidaw]]. Arean är {{formatnum:3.0}} kvadratkilometer.

Terrängen på Kyungyi är lite kuperad.{{anmärkning|Framräknat ur höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} Den sträcker sig 4,6 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,7 kilometer i öst-västlig riktning.{{anmärkning|Framräknat ur höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}}
== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn1315542">[{{Geonameslänk|gnid=1315542|name=kyungyi}} Kyungyi] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-12-06; databasdump nerladdad 2016-10-22</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
</references>

[[Kategori:Öar i Monstaten]]
[[Kategori:Öar i Myanmar större än 2 kvadratkilometer]]

Land: Myanmar

Region: Monstaten


text:
# Cooltong Conservation Park
Cooltong Conservation Park är en park i Australien. Den ligger i delstaten South Australia, omkring 200 kilometer nordost om delstatshuvudstaden Adelaide.
Närmaste större samhälle är Berri, omkring 12 kilometer söder om Cooltong Conservation Park.
Omgivningarna runt Cooltong Conservation Park är i huvudsak ett öppet busklandskap. Runt Cooltong Conservation Park är det mycket glesbefolkat, med 4 invånare per kvadratkilometer. Genomsnittlig årsnederbörd är 299 millimeter. Den regnigaste månaden är februari, med i genomsnitt 67 mm nederbörd, och den torraste är oktober, med 7 mm nederbörd.

title: Cooltong Conservation Park

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Australien|datum=2015-12}}
{{geobox
|
<!-- Här ska stå t.ex. Settlement -->
| geobox_width =
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name = Cooltong Conservation Park
| native_name =
| other_name =
| other_name_note =
| other_name1 =
| other_name1_note =
| other_name2 =
| other_name2_note =
| other_name3 =
| other_name3_note =
| other_name4 =
| other_name4_note =
| other_name5 =
| other_name5_note =
| other_name6 =
| other_name6_note =
| other_name7 =
| other_name7_note =
| category_hide =
| category = Park
| native_category =
<!-- *** Bild *** -->
| image =
| image_caption =
| image_size =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag =
| flag_type =
| flag_label =
| flag_note =
| flag_size =
| flag_border =
| symbol =
| symbol_type =
| symbol_label =
| symbol_note =
| symbol_size =
| symbol_border =
<!-- *** Namn *** -->
| official_name =
| official_name_type =
| official_name_label =
| official_name_note =
| etymology =
| etymology_type =
| etymology_label =
| etymology_note =
| motto =
| motto_type =
| motto_label =
| motto_note =
| nickname =
| nickname_type =
| nickname_label =
| nickname_note =
<!-- *** Land m.m. *** -->
| country_fold =
| country_flag = true
| country = Australien
| country_type =
| country_label =
| country_note =
| country1 =
| country1_note =
| country2 =
| country2_note =
| country3 =
| country3_note =
| country4 =
| country4_note =
| country5 =
| country5_note =
| country6 =
| country6_note =
| country7 =
| country7_note =
| country8 =
| country8_note =
| country9 =
| country9_note =
| country10 =
| country10_note =
| country11 =
| country11_note =
| country12 =
| country12_note =
| country13 =
| country13_note =
| country14 =
| country14_note =
| country15 =
| country15_note =
| state_fold =
| state_flag =
| state = [[South Australia]]
| state_type = Delstat
| state_label =
| state_note =
| state1 =
| state1_note =
| state2 =
| state2_note =
| state3 =
| state3_note =
| state4 =
| state4_note =
| state5 =
| state5_note =
| state6 =
| state6_note =
| state7 =
| state7_note =
| state8 =
| state8_note =
| state9 =
| state9_note =
| state10 =
| state10_note =
| state11 =
| state11_note =
| state12 =
| state12_note =
| state13 =
| state13_note =
| state14 =
| state14_note =
| state15 =
| state15_note =
| region_fold =
| region =
| region_type =
| region_label =
| region_note =
| region1 =
| region1_note =
| region2 =
| region2_note =
| region3 =
| region3_note =
| region4 =
| region4_note =
| region5 =
| region5_note =
| region6 =
| region6_note =
| region7 =
| region7_note =
| region8 =
| region8_note =
| region9 =
| region9_note =
| region10 =
| region10_note =
| region11 =
| region11_note =
| region12 =
| region12_note =
| region13 =
| region13_note =
| region14 =
| region14_note =
| region15 =
| region15_note =
| district_fold =
| district =
| district_type =
| district_label =
| district_note =
| district1 =
| district1_note =
| district2 =
| district2_note =
| district3 =
| district3_note =
| district4 =
| district4_note =
| district5 =
| district5_note =
| district6 =
| district6_note =
| district7 =
| district7_note =
| district8 =
| district8_note =
| district9 =
| district9_note =
| district10 =
| district10_note =
| district11 =
| district11_note =
| district12 =
| district12_note =
| district13 =
| district13_note =
| district14 =
| district14_note =
| district15 =
| district15_note =
| commune_fold =
| commune =
| commune_type =
| commune_label =
| commune_note =
| commune1 =
| commune1_note =
| commune2 =
| commune2_note =
| commune3 =
| commune3_note =
| commune4 =
| commune4_note =
| commune5 =
| commune5_note =
| commune6 =
| commune6_note =
| commune7 =
| commune7_note =
| commune8 =
| commune8_note =
| commune9 =
| commune9_note =
| commune10 =
| commune10_note =
| commune11 =
| commune11_note =
| commune12 =
| commune12_note =
| commune13 =
| commune13_note =
| commune14 =
| commune14_note =
| commune15 =
| commune15_note =
| municipality_fold =
| municipality =
| municipality_type =
| municipality_label =
| municipality_note =
| municipality1 =
| municipality1_note =
| municipality2 =
| municipality2_note =
| municipality3 =
| municipality3_note =
| municipality4 =
| municipality4_note =
| municipality5 =
| municipality5_note =
| municipality6 =
| municipality6_note =
| municipality7 =
| municipality7_note =
| municipality8 =
| municipality8_note =
| municipality9 =
| municipality9_note =
| municipality10 =
| municipality10_note =
| municipality11 =
| municipality11_note =
| municipality12 =
| municipality12_note =
| municipality13 =
| municipality13_note =
| municipality14 =
| municipality14_note =
| municipality15 =
| municipality15_note =
| parish_fold =
| parish =
| parish_type =
| parish_label =
| parish_note =
| parish1 =
| parish1_note =
| parish2 =
| parish2_note =
| parish3 =
| parish3_note =
| parish4 =
| parish4_note =
| parish5 =
| parish5_note =
| parish6 =
| parish6_note =
| parish7 =
| parish7_note =
| parish8 =
| parish8_note =
| parish9 =
| parish9_note =
| parish10 =
| parish10_note =
| parish11 =
| parish11_note =
| parish12 =
| parish12_note =
| parish13 =
| parish13_note =
| parish14 =
| parish14_note =
| parish15 =
| parish15_note =
<!-- *** Tillhörighet, inom området m.m. *** -->
| parent_fold =
| parent =
| parent_type =
| parent_label =
| parent_note =
| parent1 =
| parent1_note =
| parent2 =
| parent2_note =
| parent3 =
| parent3_note =
| range_fold =
| range =
| range_type =
| range_label =
| range_note =
| range1 =
| range1_note =
| range2 =
| range2_note =
| range3 =
| range3_note =
| road =
| road_type =
| road_label =
| road_note =
| road1 =
| road1_type =
| road1_label =
| road1_note =
| road2 =
| road2_type =
| road2_label =
| road2_note =
| road3 =
| road3_type =
| road3_label =
| road3_note =
| road4 =
| road4_type =
| road4_label =
| road4_note =
| border_fold =
| border =
| border_type =
| border_label =
| border_note =
| border1 =
| border1_note =
| border2 =
| border2_note =
| border3 =
| border3_note =
| border4 =
| border4_note =
| border5 =
| border5_note =
| border6 =
| border6_note =
| border7 =
| border7_note =
| border8 =
| border8_note =
| border9 =
| border9_note =
| border10 =
| border10_note =
| border11 =
| border11_note =
| border12 =
| border12_note =
| border13 =
| border13_note =
| border14 =
| border14_note =
| border15 =
| border15_note =
| border16 =
| border16_note =
| border17 =
| border17_note =
| border18 =
| border18_note =
| border19 =
| border19_note =
| border20 =
| border20_note =
| border21 =
| border21_note =
| border22 =
| border22_note =
| border23 =
| border23_note =
| border24 =
| border24_note =
| part_fold =
| part =
| part_type =
| part_label =
| part_note =
| part1 =
| part1_note =
| part2 =
| part2_note =
| part3 =
| part3_note =
| part4 =
| part4_note =
| part5 =
| part5_note =
| part6 =
| part6_note =
| part7 =
| part7_note =
| part8 =
| part8_note =
| part9 =
| part9_note =
| part10 =
| part10_note =
| part11 =
| part11_note =
| part12 =
| part12_note =
| part13 =
| part13_note =
| part14 =
| part14_note =
| part15 =
| part15_note =
| part16 =
| part16_note =
| part17 =
| part17_note =
| part18 =
| part18_note =
| part19 =
| part19_note =
| part20 =
| part20_note =
| part21 =
| part21_note =
| part22 =
| part22_note =
| part23 =
| part23_note =
| part24 =
| part24_note =
| part25 =
| part25_note =
| part26 =
| part26_note =
| part27 =
| part27_note =
| part28 =
| part28_note =
| part29 =
| part29_note =
| part30 =
| part30_note =
| part31 =
| part31_note =
| part32 =
| part32_note =
| part33 =
| part33_note =
| part34 =
| part34_note =
| part35 =
| part35_note =
| part36 =
| part36_note =
| part37 =
| part37_note =
| part38 =
| part38_note =
| part39 =
| part39_note =
| part40 =
| part40_note =
| part41 =
| part41_note =
| tributary_fold =
| child_fold =
| tributary_left_fold =
| child_left_fold =
| tributary_type =
| tributary_label =
| child_type =
| child_label =
| tributary_left =
| tributary_left_type =
| tributary_left_label =
| tributary_left_note =
| child_left =
| child_left_type =
| child_left_label =
| child_left_note =
| tributary_left1 =
| tributary_left1_note =
| child_left1 =
| child_left1_note =
| tributary_left2 =
| tributary_left2_note =
| child_left2 =
| child_left2_note =
| tributary_left3 =
| tributary_left3_note =
| child_left3 =
| child_left3_note =
| tributary_left4 =
| tributary_left4_note =
| child_left4 =
| child_left4_note =
| tributary_left5 =
| tributary_left5_note =
| child_left5 =
| child_left5_note =
| tributary_left6 =
| tributary_left6_note =
| child_left6 =
| child_left6_note =
| tributary_left7 =
| tributary_left7_note =
| child_left7 =
| child_left7_note =
| tributary_left8 =
| tributary_left8_note =
| child_left8 =
| child_left8_note =
| tributary_left9 =
| tributary_left9_note =
| child_left9 =
| child_left9_note =
| tributary_left10 =
| tributary_left10_note =
| child_left10 =
| child_left10_note =
| tributary_left11 =
| tributary_left11_note =
| child_left11 =
| child_left11_note =
| tributary_left12 =
| tributary_left12_note =
| child_left12 =
| child_left12_note =
| tributary_left13 =
| tributary_left13_note =
| child_left13 =
| child_left13_note =
| tributary_left14 =
| tributary_left14_note =
| child_left14 =
| child_left14_note =
| tributary_left15 =
| tributary_left15_note =
| child_left15 =
| child_left15_note =
| tributary_right_fold =
| child_right_fold =
| tributary_right =
| tributary_right_type =
| tributary_right_label =
| tributary_right_note =
| child_right =
| child_right_type =
| child_right_label =
| child_right_note =
| tributary_right1 =
| tributary_right1_note =
| child_right1 =
| child_right1_note =
| tributary_right2 =
| tributary_right2_note =
| child_right2 =
| child_right2_note =
| tributary_right3 =
| tributary_right3_note =
| child_right3 =
| child_right3_note =
| tributary_right4 =
| tributary_right4_note =
| child_right4 =
| child_right4_note =
| tributary_right5 =
| tributary_right5_note =
| child_right5 =
| child_right5_note =
| tributary_right6 =
| tributary_right6_note =
| child_right6 =
| child_right6_note =
| tributary_right7 =
| tributary_right7_note =
| child_right7 =
| child_right7_note =
| tributary_right8 =
| tributary_right8_note =
| child_right8 =
| child_right8_note =
| tributary_right9 =
| tributary_right9_note =
| child_right9 =
| child_right9_note =
| tributary_right10 =
| tributary_right10_note =
| child_right10 =
| child_right10_note =
| tributary_right11 =
| tributary_right11_note =
| child_right11 =
| child_right11_note =
| tributary_right12 =
| tributary_right12_note =
| child_right12 =
| child_right12_note =
| tributary_right13 =
| tributary_right13_note =
| child_right13 =
| child_right13_note =
| tributary_right14 =
| tributary_right14_note =
| child_right14 =
| child_right14_note =
| tributary_right15 =
| tributary_right15_note =
| child_right15 =
| child_right15_note =
| city_fold =
| city =
| city_type =
| city_label =
| city_note =
| city1 =
| city1_note =
| city2 =
| city2_note =
| city3 =
| city3_note =
| city4 =
| city4_note =
| city5 =
| city5_note =
| city6 =
| city6_note =
| city7 =
| city7_note =
| city8 =
| city8_note =
| city9 =
| city9_note =
| city10 =
| city10_note =
| city11 =
| city11_note =
| city12 =
| city12_note =
| city13 =
| city13_note =
| city14 =
| city14_note =
| city15 =
| city15_note =
| landmark_fold =
| landmark =
| landmark_type =
| landmark_label =
| landmark_note =
| landmark1 =
| landmark1_note =
| landmark2 =
| landmark2_note =
| landmark3 =
| landmark3_note =
| landmark4 =
| landmark4_note =
| landmark5 =
| landmark5_note =
| landmark6 =
| landmark6_note =
| landmark7 =
| landmark7_note =
| landmark8 =
| landmark8_note =
| landmark9 =
| landmark9_note =
| landmark10 =
| landmark10_note =
| landmark11 =
| landmark11_note =
| landmark12 =
| landmark12_note =
| landmark13 =
| landmark13_note =
| landmark14 =
| landmark14_note =
| landmark15 =
| landmark15_note =
| lake_fold =
| lake =
| lake_type =
| lake_label =
| lake_note =
| lake1 =
| lake1_note =
| lake2 =
| lake2_note =
| lake3 =
| lake3_note =
| lake4 =
| lake4_note =
| lake5 =
| lake5_note =
| lake6 =
| lake6_note =
| lake7 =
| lake7_note =
| lake8 =
| lake8_note =
| lake9 =
| lake9_note =
| lake10 =
| lake10_note =
| lake11 =
| lake11_note =
| lake12 =
| lake12_note =
| lake13 =
| lake13_note =
| lake14 =
| lake14_note =
| lake15 =
| lake15_note =
| mountain_fold =
| mountain =
| mountain_type =
| mountain_label =
| mountain_note =
| mountain1 =
| mountain1_note =
| mountain2 =
| mountain2_note =
| mountain3 =
| mountain3_note =
| mountain4 =
| mountain4_note =
| mountain5 =
| mountain5_note =
| mountain6 =
| mountain6_note =
| mountain7 =
| mountain7_note =
| mountain8 =
| mountain8_note =
| mountain9 =
| mountain9_note =
| mountain10 =
| mountain10_note =
| mountain11 =
| mountain11_note =
| mountain12 =
| mountain12_note =
| mountain13 =
| mountain13_note =
| mountain14 =
| mountain14_note =
| mountain15 =
| mountain15_note =
| building_fold =
| building =
| building_type =
| building_label =
| building_note =
| building1 =
| building1_note =
| building2 =
| building2_note =
| building3 =
| building3_note =
| building4 =
| building4_note =
| building5 =
| building5_note =
| building6 =
| building6_note =
| building7 =
| building7_note =
| building8 =
| building8_note =
| building9 =
| building9_note =
| building10 =
| building10_note =
| building11 =
| building11_note =
| building12 =
| building12_note =
| building13 =
| building13_note =
| building14 =
| building14_note =
| building15 =
| building15_note =
| river_fold =
| river =
| river_type =
| river_label =
| river_note =
| river1 =
| river1_note =
| river2 =
| river2_note =
| river3 =
| river3_note =
| river4 =
| river4_note =
| river5 =
| river5_note =
| river6 =
| river6_note =
| river7 =
| river7_note =
| river8 =
| river8_note =
| river9 =
| river9_note =
| river10 =
| river10_note =
| river11 =
| river11_note =
| river12 =
| river12_note =
| river13 =
| river13_note =
| river14 =
| river14_note =
| river15 =
| river15_note =
<!-- *** Lägen *** -->
| location =
| location_type =
| location_label =
| location_note =
| location_municipality =
| location_municipality1 =
| location_district =
| location_district1 =
| location_region =
| location_region1 =
| location_state =
| location_state1 =
| location_country =
| location_country1 =
| elevation = 58
| elevation_unit =
| elevation_note =
| prominence =
| prominence_unit =
| prominence_note =
| lat_d = -34.17429
| lat_m =
| lat_s =
| lat_NS =
| long_d = 140.63766
| long_m =
| long_s =
| long_EW =
| coordinates_no_title =
| coordinates_type =
| coordinates_format =
| coordinates_note =
| capital =
| capital_name =
| capital_type =
| capital_label =
| capital_note =
| capital_location =
| capital_location_type =
| capital_location_label =
| capital_location_note =
| capital_elevation =
| capital_elevation_unit =
| capital_elevation_note =
| capital_lat_d =
| capital_lat_m =
| capital_lat_s =
| capital_lat_NS =
| capital_long_d =
| capital_long_m =
| capital_long_s =
| capital_long_EW =
| capital_coordinates_type =
| capital_coordinates_format =
| capital_coordinates_note =
| subcapital_fold =
| subcapital =
| subcapital_type =
| subcapital_label =
| subcapital_note =
| subcapital1 =
| subcapital1_note =
| subcapital2 =
| subcapital2_note =
| subcapital3 =
| subcapital3_note =
| subcapital4 =
| subcapital4_note =
| subcapital5 =
| subcapital5_note =
| subcapital6 =
| subcapital6_note =
| subcapital7 =
| subcapital7_note =
| subcapital8 =
| subcapital8_note =
| subcapital9 =
| subcapital9_note =
| subcapital10 =
| subcapital10_note =
| subcapital11 =
| subcapital11_note =
| subcapital12 =
| subcapital12_note =
| subcapital13 =
| subcapital13_note =
| subcapital14 =
| subcapital14_note =
| subcapital15 =
| subcapital15_note =
| highest =
| highest_name =
| highest_type =
| highest_label =
| highest_note =
| highest_location =
| highest_location_type =
| highest_location_label =
| highest_location_note =
| highest_municipality =
| highest_municipality1 =
| highest_district =
| highest_district1 =
| highest_region =
| highest_region1 =
| highest_state =
| highest_state1 =
| highest_country =
| highest_country1 =
| highest_elevation =
| highest_elevation_unit =
| highest_elevation_note =
| highest_lat_d =
| highest_lat_m =
| highest_lat_s =
| highest_lat_NS =
| highest_long_d =
| highest_long_m =
| highest_long_s =
| highest_long_EW =
| highest_coordinates_type =
| highest_coordinates_format =
| highest_coordinates_note =
| lowest =
| lowest_name =
| lowest_type =
| lowest_label =
| lowest_note =
| lowest_location =
| lowest_location_type =
| lowest_location_label =
| lowest_location_note =
| lowest_municipality =
| lowest_municipality1 =
| lowest_district =
| lowest_district1 =
| lowest_region =
| lowest_region1 =
| lowest_state =
| lowest_state1 =
| lowest_country =
| lowest_country1 =
| lowest_elevation =
| lowest_elevation_unit =
| lowest_elevation_note =
| lowest_lat_d =
| lowest_lat_m =
| lowest_lat_s =
| lowest_lat_NS =
| lowest_long_d =
| lowest_long_m =
| lowest_long_s =
| lowest_long_EW =
| lowest_coordinates_type =
| lowest_coordinates_format =
| lowest_coordinates_note =
<!-- *** Floders lägen *** -->
| source =
| source_name =
| source_type =
| source_label =
| source_note =
| source_location =
| source_location_type =
| source_location_label =
| source_location_note =
| source_municipality =
| source_municipality1 =
| source_district =
| source_district1 =
| source_region =
| source_region1 =
| source_state =
| source_state1 =
| source_country =
| source_country1 =
| source_elevation =
| source_elevation_unit =
| source_elevation_note =
| source_length =
| source_length_unit =
| source_length_note =
| source_lat_d =
| source_lat_m =
| source_lat_s =
| source_lat_NS =
| source_long_d =
| source_long_m =
| source_long_s =
| source_long_EW =
| source_coordinates_type =
| source_coordinates_format =
| source_coordinates_note =
| source1 =
| source1_name =
| source1_type =
| source1_label =
| source1_note =
| source1_location =
| source1_location_type =
| source1_location_label =
| source1_location_note =
| source1_municipality =
| source1_municipality1 =
| source1_district =
| source1_district1 =
| source1_region =
| source1_region1 =
| source1_state =
| source1_state1 =
| source1_country =
| source1_country1 =
| source1_elevation =
| source1_elevation_unit =
| source1_elevation_note =
| source1_length =
| source1_length_unit =
| source1_lat_d =
| source1_lat_m =
| source1_lat_s =
| source1_lat_NS =
| source1_long_d =
| source1_long_m =
| source1_long_s =
| source1_long_EW =
| source1_coordinates_type =
| source1_coordinates_format =
| source1_coordinates_note =
| source2 =
| source2_name =
| source2_type =
| source2_label =
| source2_note =
| source2_location =
| source2_location_type =
| source2_location_label =
| source2_location_note =
| source2_municipality =
| source2_municipality1 =
| source2_district =
| source2_district1 =
| source2_region =
| source2_region1 =
| source2_state =
| source2_state1 =
| source2_country =
| source2_country1 =
| source2_elevation =
| source2_elevation_unit =
| source2_elevation_note =
| source2_length =
| source2_length_unit =
| source2_length_note =
| source2_lat_d =
| source2_lat_m =
| source2_lat_s =
| source2_lat_NS =
| source2_long_d =
| source2_long_m =
| source2_long_s =
| source2_long_EW =
| source2_coordinates_type =
| source2_coordinates_format =
| source2_coordinates_note =
| source_confluence =
| source_confluence_name =
| source_confluence_type =
| source_confluence_label =
| source_confluence_note =
| source_confluence_location =
| source_confluence_location_type =
| source_confluence_location_label =
| source_confluence_location_note =
| source_confluence_municipality =
| source_confluence_municipality1 =
| source_confluence_district =
| source_confluence_district1 =
| source_confluence_region =
| source_confluence_region1 =
| source_confluence_state =
| source_confluence_state1 =
| source_confluence_country =
| source_confluence_country1 =
| source_confluence_elevation =
| source_confluence_elevation_unit =
| source_confluence_elevation_note =
| source_confluence_lat_d =
| source_confluence_lat_m =
| source_confluence_lat_s =
| source_confluence_lat_NS =
| source_confluence_long_d =
| source_confluence_long_m =
| source_confluence_long_s =
| source_confluence_long_EW =
| source_confluence_coordinates_type =
| source_confluence_coordinates_format =
| source_confluence_coordinates_note =
| mouth =
| mouth_name =
| mouth_type =
| mouth_label =
| mouth_note =
| mouth_location =
| mouth_location_type =
| mouth_location_label =
| mouth_location_note =
| mouth_municipality =
| mouth_municipality1 =
| mouth_district =
| mouth_district1 =
| mouth_region =
| mouth_region1 =
| mouth_state =
| mouth_state1 =
| mouth_country =
| mouth_country1 =
| mouth_elevation =
| mouth_elevation_unit =
| mouth_elevation_note =
| mouth_lat_d =
| mouth_lat_m =
| mouth_lat_s =
| mouth_lat_NS =
| mouth_long_d =
| mouth_long_m =
| mouth_long_s =
| mouth_long_EW =
| mouth_coordinates_type =
| mouth_coordinates_format =
| mouth_coordinates_note =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length =
| length_type =
| length_label =
| length_unit =
| length_orientation =
| length_note =
| length1 =
| length1_type =
| length1_label =
| length1_unit =
| length1_orientation =
| length1_note =
| length2 =
| length2_type =
| length2_label =
| length2_unit =
| length2_orientation =
| length2_note =
| length3 =
| length3_type =
| length3_label =
| length3_unit =
| length3_orientation =
| length3_note =
| length4 =
| length4_type =
| length4_label =
| length4_unit =
| length4_orientation =
| length4_note =
| width =
| width_type =
| width_label =
| width_unit =
| width_orientation =
| width_note =
| width1 =
| width1_type =
| width1_label =
| width1_unit =
| width1_orientation =
| width1_note =
| width2 =
| width2_type =
| width2_label =
| width2_unit =
| width2_orientation =
| width2_note =
| width3 =
| width3_type =
| width3_label =
| width3_unit =
| width3_orientation =
| width3_note =
| width4 =
| width4_type =
| width4_label =
| width4_unit =
| width4_orientation =
| width4_note =
| height =
| height_type =
| height_label =
| height_unit =
| height_note =
| height1 =
| height1_type =
| height1_label =
| height1_unit =
| height1_note =
| height2 =
| height2_type =
| height2_label =
| height2_unit =
| height2_note =
| height3 =
| height3_type =
| height3_label =
| height3_unit =
| height3_note =
| height4 =
| height4_type =
| height4_label =
| height4_unit =
| height4_note =
| number =
| number_type =
| number_label =
| number_note =
| number1 =
| number1_type =
| number1_label =
| number1_note =
| number2 =
| number2_type =
| number2_label =
| number2_note =
| number3 =
| number3_type =
| number3_label =
| number3_note =
| number4 =
| number4_type =
| number4_label =
| number4_note =
| depth =
| depth_type =
| depth_label =
| depth_unit =
| depth_note =
| depth1 =
| depth1_type =
| depth1_label =
| depth1_unit =
| depth1_note =
| depth2 =
| depth2_type =
| depth2_label =
| depth2_unit =
| depth2_note =
| depth3 =
| depth3_type =
| depth3_label =
| depth3_unit =
| depth3_note =
| depth4 =
| depth4_type =
| depth4_label =
| depth4_unit =
| depth4_note =
| volume =
| volume_type =
| volume_label =
| volume_unit =
| volume_note =
| volume1 =
| volume1_type =
| volume1_label =
| volume1_unit =
| volume1_note =
| volume2 =
| volume2_type =
| volume2_label =
| volume2_unit =
| volume2_note =
| volume3 =
| volume3_type =
| volume3_label =
| volume3_unit =
| volume3_note =
| volume4 =
| volume4_type =
| volume4_label =
| volume4_unit =
| volume4_note =
| weight =
| weight_type =
| weight_label =
| weight_unit =
| weight_note =
| weight1 =
| weight1_type =
| weight1_label =
| weight1_unit =
| weight1_note =
| weight2 =
| weight2_type =
| weight2_label =
| weight2_unit =
| weight2_note =
| weight3 =
| weight3_type =
| weight3_label =
| weight3_unit =
| weight3_note =
| weight4 =
| weight4_type =
| weight4_label =
| weight4_unit =
| weight4_note =
| watershed =
| watershed_type =
| watershed_label =
| watershed_decimals =
| watershed_unit =
| watershed_note =
| area =
| area_type =
| area_label =
| area_decimals =
| area_unit =
| area_date =
| area_as_of =
| area_note =
| area_land =
| area_land_type =
| area_land_label =
| area_land_decimals =
| area_land_unit =
| area_land_note =
| area_land_percentage =
| area_land_percentage_round =
| area_land_share =
| area_land_share_round =
| area_percentage_round =
| area_share_round =
| area_water =
| area_water_type =
| area_water_label =
| area_water_decimals =
| area_water_unit =
| area_water_note =
| area_water_percentage =
| area_water_percentage_round =
| area_water_share =
| area_water_share_round =
| area_urban =
| area_urban_type =
| area_urban_label =
| area_urban_decimals =
| area_urban_unit =
| area_urban_date =
| area_urban_as_of =
| area_urban_note =
| area_urban_percentage =
| area_urban_percentage_round =
| area_urban_share =
| area_urban_share_round =
| area_municipal =
| area_municipal_type =
| area_municipal_label =
| area_municipal_decimals =
| area_municipal_unit =
| area_municipal_date =
| area_municipal_as_of =
| area_municipal_note =
| area_municipal_percentage =
| area_municipal_percentage_round =
| area_municipal_share =
| area_municipal_share_round =
| area_metro =
| area_metro_type =
| area_metro_label =
| area_metro_decimals =
| area_metro_unit =
| area_metro_date =
| area_metro_as_of =
| area_metro_note =
| area_metro_percentage =
| area_metro_percentage_round =
| area_metro_share =
| area_metro_share_round =
| area1 =
| area1_type =
| area1_label =
| area1_unit =
| area1_date =
| area1_note =
| area1_share =
| area1_share_round =
| area2 =
| area2_type =
| area2_label =
| area2_unit =
| area2_date =
| area2_note =
| area2_share =
| area2_share_round =
| area3 =
| area3_type =
| area3_label =
| area3_unit =
| area3_date =
| area3_note =
| area3_share =
| area3_share_round =
| area4 =
| area4_type =
| area4_label =
| area4_unit =
| area4_date =
| area4_note =
| area4_share =
| area4_share_round =
| area5 =
| area5_type =
| area5_label =
| area5_unit =
| area5_date =
| area5_note =
| area5_share =
| area5_share_round =
| area6 =
| area6_type =
| area6_label =
| area6_unit =
| area6_date =
| area6_note =
| area6_share =
| area6_share_round =
| area7 =
| area7_type =
| area7_label =
| area7_unit =
| area7_date =
| area7_note =
| area7_share =
| area7_share_round =
| area8 =
| area8_type =
| area8_label =
| area8_unit =
| area8_date =
| area8_note =
| area8_share =
| area8_share_round =
| area9 =
| area9_type =
| area9_label =
| area9_unit =
| area9_date =
| area9_note =
| area9_share =
| area9_share_round =
| area10 =
| area10_type =
| area10_label =
| area10_unit =
| area10_date =
| area10_note =
| area10_share =
| area10_share_round =
| area11 =
| area11_type =
| area11_label =
| area11_unit =
| area11_date =
| area11_note =
| area11_share =
| area11_share_round =
| area12 =
| area12_type =
| area12_label =
| area12_unit =
| area12_date =
| area12_note =
| area12_share =
| area12_share_round =
| discharge =
| discharge_average =
| discharge_type =
| discharge_location =
| discharge_location_note =
| discharge_label =
| discharge_unit =
| discharge_note =
| discharge_max =
| discharge_max_unit =
| discharge_max_note =
| discharge_min =
| discharge_min_unit =
| discharge_min_note =
| discharge1_average =
| discharge1_type =
| discharge1_location =
| discharge1_unit =
| discharge1_note =
| discharge2_average =
| discharge2_location =
| discharge2_unit =
| discharge2_note =
| discharge3_average =
| discharge3_location =
| discharge3_unit =
| discharge3_note =
| discharge4_average =
| discharge4_location =
| discharge4_unit =
| discharge4_note =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population =
| population_type =
| population_label =
| population_date =
| population_as_of =
| population_note =
| population_urban =
| population_urban_type =
| population_urban_label =
| population_urban_date =
| population_urban_as_of =
| population_urban_note =
| population_municipal =
| population_municipal_type =
| population_municipal_label =
| population_municipal_date =
| population_municipal_as_of =
| population_municipal_note =
| population_metro =
| population_metro_type =
| population_metro_label =
| population_metro_date =
| population_metro_as_of =
| population_metro_note =
| population1 =
| population1_type =
| population1_label =
| population1_date =
| population1_note =
| population2 =
| population2_type =
| population2_label =
| population2_date =
| population2_note =
| population3 =
| population3_type =
| population3_label =
| population3_date =
| population3_note =
| population4 =
| population4_type =
| population4_label =
| population4_date =
| population4_note =
| population5 =
| population5_type =
| population5_label =
| population5_date =
| population5_note =
| population6 =
| population6_type =
| population6_label =
| population6_date =
| population6_note =
| population7 =
| population7_type =
| population7_label =
| population7_date =
| population7_note =
| population8 =
| population8_type =
| population8_label =
| population8_date =
| population8_note =
| population9 =
| population9_type =
| population9_label =
| population9_date =
| population9_note =
| population10 =
| population10_type =
| population10_label =
| population10_date =
| population10_note =
| population11 =
| population11_type =
| population11_label =
| population11_date =
| population11_note =
| population12 =
| population12_type =
| population12_label =
| population12_date =
| population12_note =
| population_density =
| density_type =
| density_label =
| population_density_round =
| population_density_hide =
| population_density_note =
| population_urban_density =
| population_urban_density_type =
| population_urban_density_round =
| population_urban_density_note =
| population_municipal_density =
| population_municipal_density_type =
| population_municipal_density_round =
| population_municipal_density_note =
| population_metro_density =
| population_metro_density_type =
| population_metro_density_round =
| population_metro_density_note =
| population1_density =
| density1_type =
| density1_label =
| population1_density_round =
| population1_density_note =
| population2_density =
| density2_type =
| density2_label =
| population2_density_round =
| population2_density_note =
| population3_density =
| density3_type =
| density3_label =
| population3_density_round =
| population3_density_note =
| population4_density =
| density4_type =
| density4_label =
| population4_density_round =
| population4_density_note =
| population5_density =
| density5_type =
| density5_label =
| population5_density_round =
| population5_density_note =
| population6_density =
| density6_type =
| density6_label =
| population6_density_round =
| population6_density_note =
| population7_density =
| density7_type =
| density7_label =
| population7_density_round =
| population7_density_note =
| population8_density =
| density8_type =
| density8_label =
| population8_density_round =
| population8_density_note =
| population9_density =
| density9_type =
| density9_label =
| population9_density_round =
| population9_density_note =
| population10_density =
| density10_type =
| density10_label =
| population10_density_round =
| population10_density_note =
| population11_density =
| density11_type =
| density11_label =
| population11_density_round =
| population11_density_note =
| population12_density =
| density12_type =
| density12_label =
| population12_density_round =
| population12_density_note =
<!-- *** Egenskaper *** -->
| biome_fold =
| biome =
| biome_type =
| biome_label =
| biome_share =
| biome_note =
| biome1 =
| biome1_note =
| biome2 =
| biome2_note =
| biome3 =
| biome3_note =
| biome4 =
| biome4_note =
| biome5 =
| biome5_note =
| biome6 =
| biome6_note =
| biome7 =
| biome7_note =
| biome8 =
| biome8_note =
| biome9 =
| biome9_note =
| biome10 =
| biome10_note =
| biome11 =
| biome11_note =
| biome12 =
| biome12_note =
| biome13 =
| biome13_note =
| biome14 =
| biome14_note =
| biome15 =
| biome15_note =
| geology_fold =
| geology =
| geology_type =
| geology_label =
| geology_note =
| geology1 =
| geology1_note =
| geology2 =
| geology2_note =
| geology3 =
| geology3_note =
| geology4 =
| geology4_note =
| geology5 =
| geology5_note =
| geology6 =
| geology6_note =
| geology7 =
| geology7_note =
| geology8 =
| geology8_note =
| geology9 =
| geology9_note =
| geology10 =
| geology10_note =
| geology11 =
| geology11_note =
| geology12 =
| geology12_note =
| geology13 =
| geology13_note =
| geology14 =
| geology14_note =
| geology15 =
| geology15_note =
| orogeny_fold =
| orogeny =
| orogeny_type =
| orogeny_label =
| orogeny_note =
| orogeny1 =
| orogeny1_note =
| orogeny2 =
| orogeny2_note =
| orogeny3 =
| orogeny3_note =
| orogeny4 =
| orogeny4_note =
| orogeny5 =
| orogeny5_note =
| orogeny6 =
| orogeny6_note =
| orogeny7 =
| orogeny7_note =
| orogeny8 =
| orogeny8_note =
| orogeny9 =
| orogeny9_note =
| orogeny10 =
| orogeny10_note =
| orogeny11 =
| orogeny11_note =
| orogeny12 =
| orogeny12_note =
| orogeny13 =
| orogeny13_note =
| orogeny14 =
| orogeny14_note =
| orogeny15 =
| orogeny15_note =
| period_fold =
| period =
| period_type =
| period_label =
| period_note =
| period1 =
| period1_note =
| period2 =
| period2_note =
| period3 =
| period3_note =
| period4 =
| period4_note =
| period5 =
| period5_note =
| period6 =
| period6_note =
| period7 =
| period7_note =
| period8 =
| period8_note =
| period9 =
| period9_note =
| period10 =
| period10_note =
| period11 =
| period11_note =
| period12 =
| period12_note =
| period13 =
| period13_note =
| period14 =
| period14_note =
| period15 =
| period15_note =
| plant_fold =
| plant =
| plant_type =
| plant_label =
| plant_note =
| plant1 =
| plant1_note =
| plant2 =
| plant2_note =
| plant3 =
| plant3_note =
| plant4 =
| plant4_note =
| plant5 =
| plant5_note =
| plant6 =
| plant6_note =
| plant7 =
| plant7_note =
| plant8 =
| plant8_note =
| plant9 =
| plant9_note =
| plant10 =
| plant10_note =
| plant11 =
| plant11_note =
| plant12 =
| plant12_note =
| plant13 =
| plant13_note =
| plant14 =
| plant14_note =
| plant15 =
| plant15_note =
| animal_fold =
| animal =
| animal_type =
| animal_label =
| animal_note =
| animal1 =
| animal1_note =
| animal2 =
| animal2_note =
| animal3 =
| animal3_note =
| animal4 =
| animal4_note =
| animal5 =
| animal5_note =
| animal6 =
| animal6_note =
| animal7 =
| animal7_note =
| animal8 =
| animal8_note =
| animal9 =
| animal9_note =
| animal10 =
| animal10_note =
| animal11 =
| animal11_note =
| animal12 =
| animal12_note =
| animal13 =
| animal13_note =
| animal14 =
| animal14_note =
| animal15 =
| animal15_note =
| author_fold =
| author =
| author_type =
| author_label =
| author_note =
| author1 =
| author1_note =
| author2 =
| author2_note =
| author3 =
| author3_note =
| author4 =
| author4_note =
| author5 =
| author5_note =
| author6 =
| author6_note =
| author7 =
| author7_note =
| author8 =
| author8_note =
| author9 =
| author9_note =
| author10 =
| author10_note =
| author11 =
| author11_note =
| author12 =
| author12_note =
| author13 =
| author13_note =
| author14 =
| author14_note =
| author15 =
| author15_note =
| style_fold =
| style =
| style_type =
| style_label =
| style_note =
| style1 =
| style1_note =
| style2 =
| style2_note =
| style3 =
| style3_note =
| style4 =
| style4_note =
| style5 = [style5_note =
| style6 =
| style6_note =
| style7 =
| style7_note =
| style8 =
| style8_note =
| style9 =
| style9_note =
| style10 =
| style10_note =
| style11 =
| style11_note =
| style12 =
| style12_note =
| style13 =
| style13_note =
| style14 =
| style14_note =
| style15 =
| style15_note =
| material_fold =
| material =
| material_type =
| material_label =
| material_note =
| material1 =
| material1_note =
| material2 =
| material2_note =
| material3 =
| material3_note =
| material4 =
| material4_note =
| material5 =
| material5_note =
| material6 =
| material6_note =
| material7 =
| material7_note =
| material8 =
| material8_note =
| material9 =
| material9_note =
| material10 =
| material10_note =
| material11 =
| material11_note =
| material12 =
| material12_note =
| material13 =
| material13_note =
| material14 =
| material14_note =
| material15 =
| material15_note =
<!-- ***  Historia och administration *** -->
| established =
| established_type =
| established_label =
| established_note =
| established1 =
| established1_type =
| established1_label =
| established1_note =
| established2 =
| established2_type =
| established2_label =
| established2_note =
| established3 =
| established3_type =
| established3_label =
| established3_note =
| established4 =
| established4_type =
| established4_label =
| established4_note =
| date =
| date_type =
| date_label =
| date_note =
| date1 =
| date1_type =
| date1_label =
| date1_note =
| date2 =
| date2_type =
| date2_label =
| date2_note =
| date3 =
| date3_type =
| date3_label =
| date3_note =
| date4 =
| date4_type =
| date4_label =
| date4_note =
| management =
| management_body =
| management_type =
| management_label =
| management_note =
| management_location =
| management_location_type =
| management_location_label =
| management_location_note =
| management_municipality =
| management_municipality1 =
| management_district =
| management_district1 =
| management_region =
| management_region1 =
| management_state =
| management_state1 =
| management_country =
| management_country1 =
| management_elevation =
| management_elevation_unit =
| management_elevation_note =
| management_lat_d =
| management_lat_m =
| management_lat_s =
| management_lat_NS =
| management_long_d =
| management_long_m =
| management_long_s =
| management_long_EW =
| management_coordinates_type =
| management_coordinates_format =
| management_coordinates_note =
| government =
| government_type =
| government_label =
| government_note =
| government_location =
| government_location_type =
| government_location_label =
| government_location_note =
| government_municipality =
| government_municipality1 =
| government_district =
| government_district1 =
| government_region =
| government_region1 =
| government_state =
| government_state1 =
| government_country =
| government_country1 =
| government_elevation =
| government_elevation_unit =
| government_elevation_note =
| government_lat_d =
| government_lat_m =
| government_lat_s =
| government_lat_NS =
| government_long_d =
| government_long_m =
| government_long_s =
| government_long_EW =
| government_coordinates_type =
| government_coordinates_format =
| government_coordinates_note =
| owner =
| owner_type =
| owner_label =
| owner_note =
| mayor =
| mayor_type =
| mayor_label =
| mayor_party =
| mayor_note =
| leader =
| leader_type =
| leader_label =
| leader_party =
| leader_note =
| leader1 =
| leader1_type =
| leader1_label =
| leader1_party =
| leader1_note =
| leader2 =
| leader2_type =
| leader2_label =
| leader2_party =
| leader2_note =
| leader3 =
| leader3_type =
| leader3_label =
| leader3_party =
| leader3_note =
| leader4 =
| leader4_type =
| leader4_label =
| leader4_party =
| leader4_note =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public =
| public_type =
| public_label =
| public_note =
| visitation =
| visitation_type =
| visitation_label =
| visitation_date =
| visitation_note =
| access =
| access_type =
| access_label =
| access_note =
| discovery =
| discovery_type =
| discovery_label =
| discovery_note =
| discovery1 =
| discovery1_note =
| discovery2 =
| discovery2_note =
| discovery3 =
| discovery3_note =
| discovery4 =
| discovery4_note =
| discovery5 =
| discovery5_note =
| discovery6 =
| discovery6_note =
| discovery7 =
| discovery7_note =
| discovery_date =
| discovery_date_type =
| discovery_date_label =
| discovery_date_note =
| ascent =
| ascent_type =
| ascent_label =
| ascent_note =
| ascent1 =
| ascent1_note =
| ascent2 =
| ascent2_note =
| ascent3 =
| ascent3_note =
| ascent4 =
| ascent4_note =
| ascent5 =
| ascent5_note =
| ascent6 =
| ascent6_note =
| ascent7 =
| ascent7_note =
| ascent_date =
| ascent_date_type =
| ascent_date_label =
| ascent_date_note =
<!-- *** Koder *** -->
| timezone = [[Australian Central Standard Time|ACST]]
| timezone_type =
| timezone_label = Australia/Adelaide
| utc_offset = +9:30
| timezone_note =
| timezone_DST = [[Australian Central Daylight Time|ACDT]]
| timezone_type_DST =
| timezone_label_DST =
| utc_offset_DST = +10:30
| timezone_note_DST =
| iso_code =
| iso_code_type =
| iso_code_label =
| iso_subcode =
| iso_code_note =
| postal_town =
| postal_town_type =
| postal_town_label =
| postal_town_note =
| postal_code =
| postal_code_type =
| postal_code_label =
| postal_code_note =
| area_code =
| area_code_type =
| area_code_label =
| area_code_note =
| code =
| code_type =
| code_label =
| code_note =
| codea =
| codea_type =
| codea_label =
| codea_note =
| codeb =
| codeb_type =
| codeb_label =
| codeb_note =
| codec =
| codec_type =
| codec_label =
| codec_note =
| code1 =
| code1_type =
| code1_label =
| code1_note =
| code1a =
| code1a_type =
| code1a_label =
| code1a_note =
| code1b =
| code1b_type =
| code1b_label =
| code1b_note =
| code1c =
| code1c_type =
| code1c_label =
| code1c_note =
| code2 =
| code2_type =
| code2_label =
| code2_note =
| code3 =
| code3_type =
| code3_label =
| code3_note =
| code4 =
| code4_type =
| code4_label =
| code4_note =
<!-- *** Unesco m.m. *** -->
| whs_name =
| whs_name_note =
| whs_year =
| whs_year_note =
| whs_number =
| whs_number_note =
| whs_region =
| whs_region_note =
| whs_criteria =
| whs_criteria_note =
| category_iucn =
| category_iucn_note =
| topo_map =
| topo_type =
| topo_label =
| topo_maker =
| topo_note =
| topo1_map =
| topo1_maker =
| topo1_note =
| topo2_map =
| topo2_maker =
| topo2_note =
| topo3_map =
| topo3_maker =
| topo3_note =
| topo4_map =
| topo4_maker =
| topo4_note =
| topo5_map =
| topo5_maker =
| topo5_note =
| topo6_map =
| topo6_maker =
| topo6_note =
| topo7_map =
| topo7_maker =
| topo7_note =
| topo8_map =
| topo8_maker =
| topo8_note =
| topo9_map =
| topo9_maker =
| topo9_note =
| topo10_map =
| topo10_maker =
| topo10_note =
| topo11_map =
| topo11_maker =
| topo11_note =
| topo12_map =
| topo12_maker =
| topo12_note =
| topo13_map =
| topo13_maker =
| topo13_note =
| topo14_map =
| topo14_maker =
| topo14_note =
| topo15_map =
| topo15_maker =
| topo15_note =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free =
| free_type =
| free_label =
| free_note =
| free1 =
| free1_type =
| free1_label =
| free1_note =
| free2 =
| free2_type =
| free2_label =
| free2_note =
| free3 =
| free3_type =
| free3_label =
| free3_note =
| free4 =
| free4_type =
| free4_label =
| free4_note =
| free5 =
| free5_type =
| free5_label =
| free5_note =
| free6 =
| free6_type =
| free6_label =
| free6_note =
| free7 =
| free7_type =
| free7_label =
| free7_note =
| free8 =
| free8_type =
| free8_label =
| free8_note =
| free9 =
| free9_type =
| free9_label =
| free9_note =
| free10 =
| free10_type =
| free10_label =
| free10_note =
| free11 =
| free11_type =
| free11_label =
| free11_note =
| free12 =
| free12_type =
| free12_label =
| free12_note =
| free13 =
| free13_type =
| free13_label =
| free13_note =
| free14 =
| free14_type =
| free14_label =
| free14_note =
<!-- *** Karta *** -->
| map = {{Kartposition Australien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption =
| map_size =
| map_locator = Australien
| map_locator_x =
| map_locator_y =
| map_background =
| map1 =
| map1_caption =
| map1_size =
| map1_locator =
| map1_locator_x =
| map1_locator_y =
| map1_background =
| map2 =
| map2_caption =
| map2_size =
| map2_locator =
| map2_locator_x =
| map2_locator_y =
| map2_background =
<!-- *** KML *** -->
| KML =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| commons =
| commons_type =
| commons_label =
| commons_note =
| statistics =
| statistics_type =
| statistics_label =
| statistics_date =
| statistics_note =
| website =
| website_type =
| website_label =
| website_note =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes =
| footnotes_type =
| footnotes_label =
| footnotes_note =
| geonames = 8153785
}}

'''Cooltong Conservation Park''' är <!--L.PRK-->en [[park]] i [[Australien]].<ref name = "gn8153785"/> Den ligger i delstaten <!--ADM1-->[[South Australia]], omkring 200 kilometer nordost om delstatshuvudstaden [[Adelaide]].

Närmaste större samhälle är [[Berri (ort)|Berri]], omkring 12 kilometer söder om Cooltong Conservation Park.

Omgivningarna runt Cooltong Conservation Park är i huvudsak ett öppet [[busklandskap]].<ref name = "nasalandcover"/> Runt Cooltong Conservation Park är det mycket glesbefolkat, med {{formatnum:4}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Genomsnittlig [[årsnederbörd]] är {{formatnum:299}} millimeter. Den regnigaste månaden är februari, med i genomsnitt {{formatnum:67}} mm [[nederbörd]], och den torraste är oktober, med {{formatnum:7}} mm nederbörd.<ref name = "nasarain"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "gn8153785">[{{Geonameslänk|gnid=8153785|name=cooltong%20conservation%20park}} Cooltong Conservation Park] hos [{{Geonamesabout}} GeoNames.Org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-22; databasdump nerladdad 2015-12-01</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasarain">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|titel= NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission|arkivurl= https://web.archive.org/web/20190419091014/https://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|arkivdatum= 19 april 2019}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

[[Kategori:Naturskydd i South Australia]]

Land: Australien

Delstat: South Australia

Tidszon: ACST (UTC+9:30)


text:
# Bengt Bogestad
Bengt Olof Erik Bogestad, född 22 juli 1921 i Göteborg, död 19 januari 1991 i Ulricehamn, var en svensk bibliotekarie, redaktör, gallerist och kulturpersonlighet.

## Biografi
Bogestad föddes 1921 och växte upp på Teatergatan i Göteborg. I tjugoårsåldern gav han ut de tre tidskrifterna Vimpel och vind: ungdomstidskrift för vandring-tradition-kultur (1941-1943), Stil: tidskrift för ung kultur (1944) och Presens: ungdomens kulturtidskrift (1945-1947). Den första tidskriften var kopplad till hans engagemang som sekreterare i Riksföreningen Sveriges vandrarlag (SVL) som startade 1939 som en ungdomsorganisation vars syfte var att inspirera unga människor att komma ut och upptäcka naturen, och samtidigt sprida kunskap om svensk kultur och historia.
Tidningen Presens var en kulturtidskrift där bland andra bröderna Bengt och Rolf Anderberg, Moses Pergament, Alexander Weiss, Solveig Johs och Anders Ångström medverkade. Efter sin tid som redaktör och ansvarig utgivare av Presens blev han 1948 Fria gruppens första ordförande, vilket var en Göteborgsbaserade, frihetlig socialistisk organisation som senare bytte namn till Frihetliga arbetsgruppen (FAG) och kopplades till syndikalistiska SAC. Tillsammans startade och drev gruppen 1949 Fria Galleriet på Magasinsgatan 22 i Göteborg, också kallat Galerie Libre. På detta sätt fick han 1953 kontakt med, och blev Sverigeagent för det internationella grafiksällskapet La Gravure som spred grafisk konst till självkostnadspriser. För denna verksamheten startade han året därpå Galerie Bogestad på Lilla Kyrkogatan 3 i Göteborg, där han ställde ut konstnärer och sålde grafik fram till 1958. Galleriet blev en samlingspunkt för Fria gruppen och SAC och kallades ibland för ett frihetligt kulturcentrum.
Bogestad var även med och startade Göteborgs första republikanska förening, vilket skedde i april 1955 på ABF i Folkets hus.
År 1961 skrev han tillsammans med Per Holm och Åke Olsson en sorts jubileumsskrift kallad Att känna sig mera fri, över Göteborgs lokala samorganisations (LS) 50-åriga verksamhet. Vid den här tiden arbetade han som bibliotekarie på Göteborgs universitetsbibliotek.

title: Bengt Bogestad

wikitext:
{{Faktamall biografi
| namn          = Bengt Bogestad
| bild          =
| alt           =
| bildtext      =
| födelsenamn   = Bengt Olof Erik Bogestad
| födelsedatum  = 22 juli 1921
| födelseort    = Göteborg
| dödsdatum     = {{Död datum och ålder|1991|01|19|1921|07|22}}
| dödsort       = Göteborg
| nationalitet  = Svensk
| andra_namn    =
| känd_för      =
| yrke          = Bibliotekarie
}}
'''Bengt Olof Erik Bogestad''', född [[22 juli]] [[1921]] i [[Göteborg]], död [[19 januari]] [[1991]] i [[Ulricehamn]]<ref>Sveriges dödbok</ref><ref name="GP1991"/>, var en [[Sverige|svensk]] [[bibliotekarie]], redaktör, [[gallerist]] och kulturpersonlighet.

== Biografi ==
Bogestad föddes 1921 och växte upp på [[Teatergatan, Göteborg|Teatergatan]] i Göteborg.<ref name="GP1991">[[Göteborgsposten]] (1991-01-27) del 1, sid:21</ref> I tjugoårsåldern gav han ut de tre tidskrifterna ''Vimpel och vind: ungdomstidskrift för vandring-tradition-kultur'' (1941-1943), ''Stil: tidskrift för ung kultur'' (1944) och ''Presens: ungdomens kulturtidskrift'' (1945-1947).<ref>[https://libris.kb.se/hitlist?d=libris&q=%22Bengt+Bogestad%22&f=simp&spell=true&hist=true&mf=&p=1 sökord: "Bengt Bogestad"], libris.kb.se, läst 2024-03-22</ref> Den första tidskriften var kopplad till hans engagemang som sekreterare i Riksföreningen Sveriges vandrarlag (SVL) som startade 1939 som en ungdomsorganisation vars syfte var att inspirera unga människor att komma ut och upptäcka naturen, och samtidigt sprida kunskap om svensk kultur och historia.<ref>[[Dagens Nyheter]] (1942-05-12) sid:4</ref>

Tidningen ''Presens'' var en kulturtidskrift där bland andra bröderna [[Bengt Anderberg|Bengt]] och [[Rolf Anderberg]], [[Moses Pergament]], [[Alexander Weiss]], [[Solveig Johs]] och [[Anders Ångström]] medverkade. Efter sin tid som redaktör och ansvarig utgivare av ''Presens'' blev han 1948 ''Fria gruppens'' första ordförande, vilket var en Göteborgsbaserade, [[Frihetlig socialism|frihetlig socialistisk]] organisation<ref>[[Arbetaren]] (1948-09-25) sid:12</ref><ref>Arbetaren (1949-02-15) sid:1</ref> som senare bytte namn till ''Frihetliga arbetsgruppen'' (FAG) och kopplades till [[Syndikalism|syndikalistiska]] [[Sveriges Arbetares Centralorganisation|SAC]].<ref>[[Göteborgs handels- och sjöfartstidning]] (1964-05-28) del 1, sid:11</ref> Tillsammans startade och drev gruppen 1949 Fria Galleriet på [[Magasinsgatan]] 22 i Göteborg, också kallat Galerie Libre.<ref>Göteborgs handels- och sjöfartstidning (1949-03-05) del 1, sid:5</ref> På detta sätt fick han 1953 kontakt med, och blev Sverigeagent för det internationella grafiksällskapet La Gravure som spred grafisk konst till självkostnadspriser.<ref>[[Arbetartidningen]] (1953-12-05) del 1, sid:4</ref> För denna verksamheten startade han året därpå [[Galerie Bogestad]] på [[Lilla Kyrkogatan]] 3 i Göteborg, där han ställde ut konstnärer och sålde grafik fram till 1958.<ref>Göteborgs handels- och sjöfartstidning (1958-12-12) sid:14</ref> Galleriet blev en samlingspunkt för Fria gruppen och SAC och kallades ibland för ett frihetligt kulturcentrum.<ref>Arbetaren (1955-12-01) sid:5</ref>

Bogestad var även med och startade Göteborgs första republikanska förening, vilket skedde i april 1955 på [[Arbetarnas bildningsförbund (Sverige)|ABF]] i [[Folkets hus, Göteborg|Folkets hus]].<ref>Göteborgs handels- och sjöfartstidning (1955-04-18) del 1, sid:10</ref>

År 1961 skrev han tillsammans med Per Holm och Åke Olsson en sorts jubileumsskrift kallad ''Att känna sig mera fri'', över [[Göteborgs lokala samorganisation]]s (LS) 50-åriga verksamhet.<ref>{{bokref
|titel=Att känna sig mera fri: Göteborgs lokala samorganisation, 1911-1961
|år=1961
|utgivare=LS
|utgivningsort=Göteborg
|språk=swe
|libris=9991077
}}</ref> Vid den här tiden arbetade han som bibliotekarie på [[Göteborgs universitetsbibliotek]].<ref>Göteborgs universitetsbibliotek: Årsberättelse 1961/62, [https://gupea.ub.gu.se/bitstream/handle/2077/74486/GUB0126165.pdf?sequence=1&isAllowed=y sid:19]</ref>

== Noter ==
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Bogestad, Bengt}}

[[Kategori:Födda 1921]]
[[Kategori:Avlidna 1991]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Svenska syndikalister]]

Född: Bengt Olof Erik Bogestad · 22 juli 1921 · Göteborg

Död: 19 januari 1991 (69 år) · Göteborg

Nationalitet: Svensk

Yrke/uppdrag: Bibliotekarie


text:
# Stockholms östra station
Stockholms östra station, lokalt omnämnd som Östra station eller Östra, är en järnvägsstation i Stockholm och slutstation för Roslagsbanan. Stationen ligger i anslutning till Kungliga Tekniska högskolan och tunnelbanestationen Tekniska högskolan.

## Nuvarande situation
Dagens Stockholms östra har en bangård med uppställningsspår, samt en vagnhall för lättare underhåll och tvätt. Det finns sex plattformsspår som är numrerade 2 till 7. Fram till 2015 låg spår 6 och 7 i en svag lutning ner mot gatuplan då det fram till 1960 fortsatte tvärs över Drottning Kristinas väg och Valhallavägen, ner till Engelbrektsplan. Denna sträcka trafikerades av Djursholmstågen och kallades Tåget i gatan. Numera ligger alla spår i samma plan.
I anslutning till stationen finns nedgången till tunnelbanestation Tekniska högskolan och bussterminalen Tekniska högskolan, som är ändhållplats för bussar från Roslagen: linjerna 639 från Rimbo och Hallstavik, 670 från Vaxholm samt 676 från Norrtälje.
Stockholms östra har cirka 11 700 påstigande och ungefär lika många avstigande passagerare per vardag. Det gör stationen till den fjärde största järnvägsstationen i Stockholm (efter Stockholms centralstation, Stockholms södra station och Älvsjö station).
Stationsbyggnaden innehåller en restaurang, som än idag har samma funkisinredning som från början. Restaurangen frekventeras ofta av anhängare till Djurgårdens IF, eftersom den ligger nära klubbens klassiska hemmaplan för fotboll, Stockholms stadion.

## Historik
Stationsbyggnaden är belägen vid Valhallavägen 75-77. Nuvarande byggnad invigdes 1932 och ritades av Albin Stark och inrymmer även trafikoperatörens administration, idag Transdev och tidigare AB Storstockholms Lokaltrafiks Järnvägar (SLJ) med flera. Den cirkulära entréhallen har takmålningar av Ewald Dahlskog och på andra våningen ligger en restaurang som i princip har inredningen kvar från 1930-talet.
År 1884, när bangårdsbyggandet började, tänkte bolaget placera stationsbyggnaden vid nuvarande Lill-Jans Plan, men Stockholms stads krav på utrymme för en "gränsboulevard", nuvarande Valhallavägen, tvingade upp järnvägsbyggarna på berget i "oländig terräng", fyra meter över den nivå, på vilken den tilltänkta stationen skulle ha legat.
Innan nuvarande stationsbyggnad och bangård byggdes, låg ett enkelt stationshus i trä ungefär vid korsningen Odengatan/Valhallavägen, som blev ett nära 50-årigt provisorium.
Tidigare hade Stockholms östra även anslutning till det normalspåriga järnvägsnätet via ett förbindelsespår till Värtabanan; delar av banvallen kan fortfarande ses på spårets västra sida mellan den plats där den kommer ut under den nybyggda tvätthallen och svängen mot Albano.

## Framtid
Stockholm östra kan komma att läggas ned som station. Den så kallade Stockholmsöverenskommelsen var en del av Sverigeöverenskommelsen. Enligt överenskommelsen ska Roslagsbanan gå från station Universitetet till Odenplan och sedan till Centralen. Stockholms läns landsting, nuvarande Region Stockholm, fattade i fullmäktige den 13 och 14 juni 2017 beslut om att genomföra och finansiera överenskommelsen om Roslagsbanan.
I september 2024 fastställdes lokaliseringsutredningen för Roslagsbanan till city, vilket innebär att regionen planerar att bygga en ny sträckning för Roslagsbanan söder om Universitetet. Den nya järnvägen ska gå i en tunnel som börjar i höjd med Albano och fortsätter till Odenplan och därefter vidare till T-Centralen. Därmed läggs Stockholm östra ned som slutstation för Roslagsbanan.

## Bilder

### Nutida fotografier
- Stockholms Östra, 2014
- X10p vid plattform mot Österskär 2014
- Bangården, 2014
- Entréhallens tak
- EJ-vinghjul på fasaden
- X10p-tåg
- Fågelperspektiv på stationen 2006
- Entréhallen i stationsbyggnaden
- Tavla med uppgifter om tåg, 2014

### Äldre fotografier
- Det gamla stationshuset 1896.
- Ånglok på Östra 1922.
- SRJ Nr. 54 med passagerartåg i rusningstid 1953.
- Djursholmståg på ett av de nedre spåren 1965.
- Extratåg med barn 1944.
- Kollision på bangården 1965.
- Målning från stationens första tid 1892.
- Bangården 1924.
- Stationsinspektor Hallin vid knappställverket 1951.

title: Stockholms östra station

wikitext:
{{järnvägsstation
|namn= Stockholms östra station
|bild=Stockholms östra vid Drottning Kristinas väg 2005-06-27-3.jpg|miniatyr|250px
|bildtext=Ingången till Stockholms östra vid Drottning Kristinas väg.
|stad=Stockholm
|öppningsår=1884
|stängningsår=
|trafikeras av=[[SL]] (tidigare: [[Statens Järnvägar|SJ]] och [[Stockholm-Roslagens Järnvägar|SRJ]])
|ägare=
|trafiktyp=Passagerartrafik
|signatur=Öst

|antal spår=6
|underjordiska spår=
|passagerare per år=23000 per vardag<ref>[https://web.archive.org/web/20111109123348/http://sl.se/Global/Pdf/Rapporter/SLfakta_2010_webb.pdf Fakta om SL och länet 2010]</ref>
|gods per år=

|övrig trafik=Tunnelbana ([[Tekniska högskolan (tunnelbanestation)|Tekniska högskolans station]])
Regionbuss
Lokalbuss
|linjer=[[Roslagsbanan]]

|avstånd=
|avstånd från=
|höjd=
|koord={{Coord|59|20|47|N|18|04|15|E|region:SE_type:railwaystation|display=title,inline}}
|fotnot=
}}

{{Infobox tunnelbanestation
|namn              = [[Fil:Light rail logo.jpg|22px]] Stockholms Östra
|bild              = Roslagsbanan Stockholms Östra 2014.jpg
|bildtext          =
|färg              = #e7dcc3
|textfärg          = black
|kommun            = [[Stockholms kommun]]
|system            = [[Roslagsbanan]]
|ingång            =
|invigd            =
|stängningsår      =

|antal plattformar = 3 st
|plängd            =
|passagerare       =

|linjer            = Bussar, Tunnelbana
|linje             = {{colorbox|#AEAFB2|'''27'''|White}} {{colorbox|#AEAFB2|'''28'''|White}} {{colorbox|#AEAFB2|'''29'''|White}}

|notitlecoord      = ja
|avstånd från      =
|avstånd           =
|djup              =
|signatur          = Öst
|föregående station = {{colorbox|#AEAFB2|'''27'''|White}} {{colorbox|#AEAFB2|'''28'''|White}} {{colorbox|#AEAFB2|'''29'''|White}}
[[Universitetets station|Universitetet]]
|efterföljande station = {{colorbox|#AEAFB2|'''27'''|White}} {{colorbox|#AEAFB2|'''28'''|White}} {{colorbox|#AEAFB2|'''29'''|White}}
Terminus

|konst             =
|fotnot            =
|karta             = Stockhoms Ostra.jpg|270px
}}

'''Stockholms östra station''', lokalt omnämnd som ''Östra station'' eller ''Östra'', är en [[järnvägsstation]] i [[Stockholm]] och slutstation för [[Roslagsbanan]]. Stationen ligger i anslutning till [[Kungliga Tekniska högskolan]] och [[Stockholms tunnelbana|tunnelbanestationen]] [[Tekniska högskolan (tunnelbanestation)|Tekniska högskolan]].

== Nuvarande situation ==
Dagens Stockholms östra har en bangård med uppställningsspår, samt en vagnhall för lättare underhåll och tvätt. Det finns sex plattformsspår som är numrerade 2 till 7. Fram till 2015 låg spår 6 och 7 i en svag lutning ner mot gatuplan då det fram till 1960 fortsatte tvärs över [[Drottning Kristinas väg]] och [[Valhallavägen, Stockholm|Valhallavägen]], ner till [[Engelbrektsplan]]. Denna sträcka trafikerades av Djursholmstågen och kallades ''Tåget i gatan''. Numera ligger alla spår i samma plan.

I anslutning till stationen finns nedgången till tunnelbanestation Tekniska högskolan och [[bussterminal]]en [[Tekniska högskolan (bussterminal)|Tekniska högskolan]], som är ändhållplats för bussar från [[Roslagen]]: linjerna 639 från [[Rimbo]] och [[Hallstavik]], 670 från [[Vaxholm]] samt 676 från [[Norrtälje]].

Stockholms östra har cirka {{formatnum:11700}} påstigande och ungefär lika många avstigande passagerare per vardag. Det gör stationen till den fjärde största järnvägsstationen i Stockholm (efter [[Stockholms centralstation]], [[Stockholms södra station]] och [[Älvsjö station]]).

Stationsbyggnaden innehåller en restaurang, som än idag har samma [[funkis]]inredning som från början. Restaurangen frekventeras ofta av anhängare till [[Djurgårdens IF]], eftersom den ligger nära klubbens klassiska hemmaplan för fotboll, [[Stockholms stadion]].<ref>{{webbref|url= http://www.ostrastation.se/ |titel= Östra Station Järnvägsrestaurangen |utgivare= Östra Station Järnvägsrestaurangen |hämtdatum= 15 November 2015}}</ref><ref>{{webbref |url= http://femtiotalsjakten.se/2009/march/fran-kafferep-till-middag-pa-ostra-station.html |titel= Från Kafferepet till middag på Östra station |utgivare= Femtiotalsjakten |författare= Eli Åhman Owetz |datum= 11 March 2009 |hämtdatum= 15 November 2015 |arkivurl= https://web.archive.org/web/20151117024903/http://femtiotalsjakten.se/2009/march/fran-kafferep-till-middag-pa-ostra-station.html |arkivdatum= 17 november 2015 }}</ref>

== Historik ==
{{källor avsnitt|månad=2021-01}}
Stationsbyggnaden är belägen vid [[Valhallavägen, Stockholm|Valhallavägen 75-77]]. Nuvarande byggnad invigdes 1932 och ritades av [[Albin Stark]] och inrymmer även trafikoperatörens administration, idag [[Transdev]] och tidigare [[AB Storstockholms Lokaltrafiks Järnvägar]] (SLJ) med flera. Den cirkulära entréhallen har takmålningar av [[Ewald Dahlskog]] och på andra våningen ligger en restaurang som i princip har inredningen kvar från 1930-talet.

År 1884, när [[bangård]]sbyggandet började, tänkte bolaget placera [[stationsbyggnad]]en vid nuvarande [[Lill-Jans Plan]], men Stockholms stads krav på utrymme för en ''"gränsboulevard"'', nuvarande [[Valhallavägen, Stockholm|Valhallavägen]], tvingade upp järnvägsbyggarna på berget i ''"oländig terräng"'', fyra meter över den nivå, på vilken den tilltänkta stationen skulle ha legat.

Innan nuvarande stationsbyggnad och bangård byggdes, låg ett enkelt stationshus i trä ungefär vid korsningen [[Odengatan, Stockholm|Odengatan]]/[[Valhallavägen, Stockholm|Valhallavägen]], som blev ett nära 50-årigt provisorium.

Tidigare hade Stockholms östra även anslutning till det [[normalspår]]iga järnvägsnätet via ett förbindelsespår till [[Värtabanan]]; delar av banvallen kan fortfarande ses på spårets västra sida mellan den plats där den kommer ut under den nybyggda tvätthallen och svängen mot Albano.

== Framtid ==
Stockholm östra kan komma att läggas ned som station. Den så kallade [[Stockholmsöverenskommelsen]] var en del av Sverigeöverenskommelsen. Enligt överenskommelsen ska Roslagsbanan gå från [[Universitetet (Roslagsbanan)|station Universitetet]] till Odenplan och sedan till Centralen. Stockholms läns landsting, nuvarande Region Stockholm, fattade i fullmäktige den 13 och 14 juni 2017 beslut om att genomföra och finansiera överenskommelsen om Roslagsbanan.<ref>[https://bransch.trafikverket.se/contentassets/78a6b862639b4592bbe38f74870b00e0/ramavtal-6---storstad-stockholm.pdf Sverigeförhandlingen, Ramavtal 6 – Storstad Stockholm], [https://www.regionstockholm.se/globalassets/5.-politik/politiska-organ/landstingsfullmaktige/2017/2017-06-13-14/170613-14.pdf Stockholms läns landsting Landstingsfullmäktige protokoll 2017-06-13-14] {{Wayback|url=https://www.regionstockholm.se/globalassets/5.-politik/politiska-organ/landstingsfullmaktige/2017/2017-06-13-14/170613-14.pdf |date=20221105202059 }} .</ref>
I september 2024 fastställdes lokaliseringsutredningen för Roslagsbanan till city, vilket innebär att regionen planerar att bygga en ny sträckning för Roslagsbanan söder om Universitetet.<ref>{{Webbref|titel=Här planerar regionen att bygga Roslagsbanan till city|url=https://www.regionstockholm.se/nyheter/2024/09/har-planerar-regionen-att-bygga-roslagsbanan-till-city/|verk=Region Stockholm|datum=2024-09-27|hämtdatum=2024-11-27|språk=sv}}</ref> Den nya järnvägen ska gå i en tunnel som börjar i höjd med Albano och fortsätter till Odenplan och därefter vidare till T-Centralen. Därmed läggs Stockholm östra ned som slutstation för Roslagsbanan.

==Bilder==
=== Nutida fotografier ===
<gallery widths="150" heights="110">
Fil:Roslagsbanan Stockholms Östra 2014.jpg|Stockholms Östra, 2014
Fil:Stockholm Östra febr 2014.jpg|X10p vid plattform mot Österskär 2014
Fil:Roslagsbanan Stockholms Östra 2014y.jpg|Bangården, 2014
Fil:Stockholms östra, entréhall 02.JPG|Entréhallens tak
Fil:Stockholms östra, emblem.JPG|[[Enskild järnväg|EJ]]-[[vinghjul]] på fasaden
Fil:X10p.jpg|X10p-tåg
Fil:Östra station roslagsbanan 2 22072006.jpg|Fågelperspektiv på stationen 2006
Fil:Oestra station002.jpg|Entréhallen i stationsbyggnaden
Fil:Roslagsbanan Stockholms Östra 2014w.jpg|Tavla med uppgifter om tåg, 2014
</gallery>

=== Äldre fotografier ===
<gallery widths=150 heights=110>
Stockholms Östras gamla stationshus.jpg|Det gamla stationshuset 1896.
SRJ 6 på Stockholm Ö.jpg|Ånglok på Östra 1922.
Rusning vid Stockholm Ö.jpg|SRJ Nr. 54 med passagerartåg i rusningstid 1953.
Djursholmståg på Stockholm Ö.jpg|Djursholmståg på ett av de nedre spåren 1965.
Extratåg med barn till Barnens Ö på Öst.jpg|Extratåg med barn 1944.
Kollision på bangården vid Stockholm Ö.jpg|Kollision på bangården 1965.
Abrahamson-erik-1871-1907-swed-vy-fran-ostra-station-stockhol.jpg|Målning från stationens första tid 1892.
Bangården vid Stockholm Ö.jpg|Bangården 1924.
Ställverket på Stockholms östra 1951.jpg|Stationsinspektor Hallin vid knappställverket 1951.
</gallery>

==Referenser==
<references/>

== Externa länkar ==
*{{Commonscat|Stockholms östra}}
{{Roslagsbanan}}

[[Kategori:Järnvägsstationer vid Roslagsbanan]]
[[Kategori:Norra Djurgården]]
[[Kategori:Byggnader ritade av Albin Stark]]
[[Kategori:Järnvägsstationer invigda 1884]]
[[Kategori:1884 i Sverige]]

title: Stationsinformation

Ort: Stockholm

Trafikeras av: SL (tidigare: SJ och SRJ)

Arkitekt: Albin Stark

Trafiktyp: Passagerartrafik

title: Kapacitet

Passagerare per år: 23000 per vardag

title: Förbindelser

Övriga trafikslag: Tunnelbana (Tekniska högskolans station) · Regionbuss · Lokalbuss

Anslutande linjer: Roslagsbanan

title: Läge

Stationssignatur: Öst

title: Stationsinformation

Kommun: Stockholms kommun

[System] Roslagsbanan

title: Kapacitet

Antal plattformar: 3 st

title: Förbindelser

Anslutande linjer: Bussar, Tunnelbana

Föregående station: 27 28 29 · Universitetet

Efterföljande station: 27 28 29 · Terminus

title: Övrigt


text:
# Chilades calyptra
Chilades calyptra är en fjärilsart som beskrevs av Hans Fruhstorfer 1916. Chilades calyptra ingår i släktet Chilades och familjen juvelvingar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Chilades calyptra

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Chilades calyptra''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Juvelvingar]]
| familia = Lycaenidae
| genus_sv =
| genus = [[Chilades]]
| species_sv =
| species = '''Chilades calyptra'''
| taxon = Chilades calyptra
| taxon_authority = [[Hans Fruhstorfer|Fruhstorfer]] 1916
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Papilionoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Chilades calyptra'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Hans Fruhstorfer]] 1916. ''Chilades calyptra'' ingår i [[släkte]]t ''[[Chilades]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[juvelvingar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name="COL">{{webbref|url=http://www.catalogueoflife.org/services/res/2011AC_26July.zip |titel=Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist. |hämtdatum=24 september 2012 |författare=Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.) |datum=2011 |verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK. |arkivurl=https://web.archive.org/web/20120618223324/http://www.catalogueoflife.org/services/res/2011AC_26July.zip |arkivdatum=18 juni 2012 }}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Juvelvingar]]
[[Kategori:Chilades|calyptra]]

title: Systematik

Släkte: Chilades

Art: Chilades calyptra

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Fruhstorfer 1916


text:
# Pidonia submetallica
Pidonia submetallica är en skalbaggsart som beskrevs av Hayashi 1974. Pidonia submetallica ingår i släktet Pidonia och familjen långhorningar.
Artens utbredningsområde är Taiwan. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Pidonia submetallica

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|skalbaggs|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Pidonia submetallica''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Skalbaggar]]
| ordo = Coleoptera
| familia_sv = [[Långhorningar]]
| familia = Cerambycidae
| genus_sv =
| genus = [[Pidonia]]
| species_sv =
| species = '''Pidonia submetallica'''
| taxon = Pidonia submetallica
| taxon_authority = [[Hayashi (auktor)|Hayashi]], 1974
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms = ''Pidonia (pidonia) submetallica'' [[Hayashi (auktor)|Hayashi]], 1974<ref name = "col107399"/>
''Pidonia (pidonia) submetallica'' [[Fernando Chiang|Chiang]] & [[Chen (auktor)|Chen]], 2001<ref name = "col109549"/>
}}

'''''Pidonia submetallica'''''<ref name = "COL"/> är en [[skalbaggar|skalbaggs]]art som beskrevs av [[Hayashi (auktor)|Hayashi]] 1974. ''Pidonia submetallica'' ingår i [[släkte]]t ''[[Pidonia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[långhorningar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Taiwan]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/pidonia+submetallica/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''TITAN: Cerambycidae database''. Tavakilian G., 2009-05-25</ref>
<ref name = "col109549">CHIANG Shunan & CHEN Li (2001) Coleoptera, Cerambycidae, Lepturinae, Fauna Sinica, Insecta 21: i-xiv + 1-296, 299 figs. Science Press, Beijing</ref>
<ref name = "col107399">HAYASHI Masao (1974) New and Unrecorded Longicorn Beetles from Taiwan (Coleoptera ; Cerambycidae) I, Bulletin of the Osaka Jonan Women's Junior College (9): 1-36.</ref>
</references>

[[Kategori:Långhorningar]]
[[Kategori:Pidonia|submetallica]]

title: Systematik

Ordning: Skalbaggar · Coleoptera

Familj: Långhorningar · Cerambycidae

Släkte: Pidonia

Art: Pidonia submetallica

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Pidonia submetallica

Auktor: Hayashi, 1974

title: Synonymer

Synonymer: Pidonia (pidonia) submetallica Hayashi, 1974 · Pidonia (pidonia) submetallica Chiang & Chen, 2001

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Sarah Claxton
Sarah Claxton, född den 23 september 1979, är en brittisk friidrottare som tävlar i häcklöpning.
Claxton deltog vid Olympiska sommarspelen 2004, VM 2005 och EM 2006 på 100 meter häck utan att ta sig vidare till finalen. Däremot tog hon sig till final vid Olympiska sommarspelen 2008 där hon slutade åtta på tiden 12,94. Hon var även i final på 60 meter häck vid inomhus-EM 2009 i Turin där hon också blev åtta.

## Personliga rekord
- 60 meter häck - 7,96
- 100 meter häck - 12,81

title: Sarah Claxton

wikitext:
'''Sarah Claxton''', född den [[23 september]] [[1979]], är en [[Storbritannien|brittisk]] [[friidrottare]] som tävlar i [[häcklöpning]].

Claxton deltog vid [[Olympiska sommarspelen 2004]], [[VM i friidrott 2005|VM 2005]] och [[EM i friidrott 2006|EM 2006]] på [[100 meter häck]] utan att ta sig vidare till finalen. Däremot tog hon sig till final vid [[Olympiska sommarspelen 2008]] där hon slutade åtta på tiden 12,94. Hon var även i final på [[60 meter häck]] vid [[EM i friidrott inomhus 2009|inomhus-EM 2009]] i [[Turin]] där hon också blev åtta.

== Personliga rekord ==
* 60 meter häck - 7,96
* 100 meter häck - 12,81

== Källor ==
* [http://www.iaaf.org/athletes/biographies/letter=0/athcode=135030/index.html Fakta på IAAF:s webbplats]

{{STANDARDSORTERING:Claxton, Sarah}}
[[Kategori:Födda 1979]]
[[Kategori:Brittiska häcklöpare]]
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Storbritannien]]
[[Kategori:Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Storbritannien]]
[[Kategori:Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2008]]


text:
# Nyvalltjärnen
Nyvalltjärnen är en sjö i Åre kommun i Jämtland och ingår i Indalsälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0884 kvadratkilometer och ligger 541 meter över havet.
Sjön ingår i naturreservatet Nyvallen-Rännberg.

## Delavrinningsområde
Nyvalltjärnen ingår i det delavrinningsområde (703074-137302) som SMHI kallar för Utloppet av Helgesjön. Medelhöjden är 489 meter över havet och ytan är 40,6 kvadratkilometer. Räknas de 3 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 68,87 kvadratkilometer. Slagsån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 298 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (72 procent). Avrinningsområdet har 7,05 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 17,4 procent.

title: Nyvalltjärnen

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Nyvalltjärnen
|alternativt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Jämtland
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Jämtlands län]]
|kommun =  [[Åre kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Jämtland]]
|socken= [[Undersåkers socken]]

|nordliggrad =	63.38031
|östliggrad = 13.30956
|SWEREF_99_TM_N = 7029078
|SWEREF_99_TM_E = 415498

<!-- Sjödata -->
|area = 0.0884
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd = 541
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|strandlinje = 1.18
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 703277-137541
|id_vattenförekomst =
|VYID = 703258-137522
|huvudavrinningsområde_id = 40000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID =
|utflöde =
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID = 703074-137302
|delavrinningsområde_namn = Utloppet av Helgesjön
|delavrinningsområde_areal = 40.6
|delavrinningsområde_areal_vattenytor = 7.05
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 68.87
|delavrinningsområde_biflödesordning = 3
|delavrinningsområde_utflöde = Slagsån
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn =
|delavrinningsområde_VDRID = 702623-137855
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 298
|delavrinningsområde_nedströms = 702771-137649
|delavrinningsområde_medelhöjd = 489
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 2
|vattendistrikt_id = SE2
|natura_2000_id =
|öar =
|städer =

|fotnoter =

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Nyvalltjärnen''' är en [[sjö]] i [[Åre kommun]] i [[Jämtland]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|40000}}. Sjön har en area på {{formatnum:0.0884}} kvadratkilometer och ligger {{formatnum:541}} [[meter över havet]].

Sjön ingår i naturreservatet [[Nyvallen-Rännberg]].
== Delavrinningsområde ==
Nyvalltjärnen ingår i det [[delavrinningsområde]] (703074-137302) som [[SMHI]] kallar för ''Utloppet av Helgesjön''. Medelhöjden är {{formatnum:489}} meter över havet och ytan är {{formatnum:40.6}} kvadratkilometer. Räknas de 3 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean {{formatnum:68.87}} kvadratkilometer. ''Slagsån'' som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter {{formatnum:298}} kilometer.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}} Avrinningsområdet består mestadels av [[skog]] (72 procent). Avrinningsområdet har {{formatnum:7.05}} kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på {{formatnum:17.4}} procent.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Åre kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}
* {{VISS-länk|EUID=NW703258-137522|text=Nyvalltjärnen på VISS}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-08}}

[[Kategori:Insjöar i Indalsälvens avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Jämtland]]
[[Kategori:Insjöar i Åre kommun]]

title: Nyvalltjärnen · Insjö

Land: Sverige

Län: Jämtlands län

Kommun: Åre kommun

Landskap: Jämtland

Socken: Undersåkers socken

title: Mått

title: Flöden

title: Övrigt

Vattendistrikt: Vattenmyndigheten Bottenhavet (SE2)

title: Delavrinningsområde

Namn: Utloppet av Helgesjön

Utflöde: Slagsån