text:
# Nackas historia
Denna artikel tar upp Nackas historia, allmän historia för det område som nu utgör Nacka kommun i Sverige. För administrativ historik och mer allmänt om kommunen, se kommunartikeln.

## Historia före 1500-talet
Människor har bott i området i åtminstone 4500 år, dvs från den yngre stenåldern. Så kallade gropkeramiska boplatser har påträffats på höjder omkring 25 m.ö.h vid Älta och Erstavik. På andra platser i kommunen finns andra fornminnen av varierande ålder, till exempel boplatser, gravfält, samt ensamliggande stenrösen och stensättningar - oftast från bronsåldern och järnåldern.
Man har hittat 14 mindre gravfält i kommunen, troligtvis är de flesta från vikingatiden (800–1050 e.Kr), då området antas ha haft cirka 100 invånare. Platser som Älta, Sickla, Järla, Drevinge, Boo, Lännersta och Rensättra var då bebodda. Ända fram till 1600-talet levde människorna här mest på jordbruk och fiske. Gårdarna låg utspridda och de flesta var arrenden. Sedan 1100-talet var kyrkan och klostren traktens stora markägare. Av andra större markägare kan Danvikens Hospital, Erstavik, Velamsund, Kummelnäs och Boo nämnas. Fram mot 1500-talet var befolkning utspridd på 25 olika platser, de flesta ensamliggande gårdar.
En vikingatida silverskatt påträffades år 1735 i Finnboda, den så kallade Finnbodaskatten. Skatten är troligen deponerad någon gång på 1000-talet.
Ända sedan 1200-talet har utvecklingen påverkats eller varit beroende av Stockholm, där bönder och fiskare kunnat sälja sina varor samt där kunnat köpa de varor man själv inte kunde framställa.

## Historia efter 1500
Nacka gård omnämns första gången 1505 (och tillhör då Brännkyrka socken), då Ragvald i Nacka uppträder som edgärdesman vid Stockholms rådstugurätt. År 1550 grundade kung Gustav Vasa en hammarsmedja i Nacka Ström, som via tre vattenfall går mellan Dammtorpssjön och Järlasjön. Sedan tillkom ytterligare fabriker och kvarnar för tillverkning av bland annat  mässing, papper, krut och mjöl. Sicklaön ansågs ligga lagom långt bort från staden, så år 1551 grundade Gustav Vasa Danvikens Hospital för sinnessjuka, orkeslösa, hittebarn m.fl.
Till hospitalet skänkte han bland annat hemmanen Duvnäs, Järla, Hammarby, Skuru och Sickla. Under 1800-talet var hospitalet hopplöst omodernt och många av de sjuka flyttade till andra ställen, bara de gamla blev kvar. Verksamheten flyttade 1915 till det nyuppförda Danvikshem, och de flesta byggnaderna utom huvudbyggnaden revs i samband med bygget av Hammarbykanalen.
Under 1700-talet ökade antalet industrier i Nacka, speciellt på Sicklaön, där bl.a. krutfabrik, beckbränneri och andra störande illaluktande verksamheter förlades. Många industrier hade tidigare legat inne i Stockholm, men flyttade till Nacka eftersom marken där var billigare och mer utrymme fanns än i innerstaden. 1730 startat ett s.k. kattunstryckeri (kattun=bomull) vid Stora Sickla, och 1736 anläggs ett glasbruk vid Lilla Björknäs.
Runt 1870-talet utvecklades blandade kåk- och fabrikssamhällen, ex. vid Järla, Sickla, Finnboda och Henriksborg. Efter järnvägens tillkomst uppstod också villaområden, bl.a. vid stationerna Storängen (1904) och Saltsjö-Duvnäs (1907).
I samband med den industriella revolutionen i slutet av 1800-talet kom Nacka snabbt förändras från landsbygd till en av Sveriges tyngsta industriorter. 1871 grundades Stockholms Superfosfat Fabriks AB i Gäddviken, man tillverkade konstgödsel och svavelsyra. Finnboda Varv, som anlades 1873 som en filial till Bergsunds Mekaniska Verkstad, kom länge att vara ett av landets största. 1890 invigdes den moderna ångkvarnen Saltsjöqvarn, och åtta år senare kvarnen Tre Kronor, båda med utmärkta lägen vid farleden in mot Stockholm.
1896 etablerade sig AB de Lavals Ångturbin på Järla gårds mark. Företaget var i många år en stor arbetsgivare; på 1960-talet arbetade nästan 1 000 personer här. Företaget flyttade sedan verksamheten till Finspång. 1897 tillkom AB Diesels Motorer med tillverkning av dieselmotorer; sedan 1956 heter företaget Atlas Copco. Först med Tollare pappersbruk 1922 lyckades även dåvarande Boo kommun få en större industri till sig.
År 1891 öppnades järnvägen mellan Stockholm och Saltsjöbaden, Saltsjöbanan, vilket gjorde Saltsjöbaden till en populär badort. Längs med sträckan växte villaområden upp, till exempel Storängen 1904 och Saltsjö-Duvnäs 1907. Byggandet fortsatte de närmaste åren, med Älta 1910, Skuru 1916, Kvarnholmen 1922, Ekängen och Nysätra 1923, Trollebo 1924, Hästhagen 1925, Långsjöstrand 1926, Skogalund 1932 och Lillängen 1937. Nästan alla av dessa var villaområden.
1934 bildade kommunen ett eget fastighetsbolag, AB Nacka bostäder, som började bygga i Ektorp. Man byggde 16 fastigheter med 96 lägenheter, arkitekt Hakon Ahlberg, Sven Backström och Leif Reinius. Hösten 1941 kunde inflyttningen ske. Här fanns då även ett nybyggt affärscentrum med tobaksaffär, pappershandel, livsmedel, skomakeri, järnaffär och frisör.
Från den 1 januari 1949 ombildades Nacka landskommun i sin helhet till Nacka stad. Nacka blev Sveriges 129:e stad med cirka 14 000 invånare. Detta firades med ett stort gästabud med 1 200 personer som hölls i Svenska Bilfabrikens lokaler i Augustendal.
Under 1950- och 1960-talet fortsatte kommunen bygga i bland annat Tallbacken (arkitekt Sture Frölén) och Alphyddan (arkitekt Backström & Reinius). I Ekudden byggdes i mitten av 1950-talet tiovåningars punkthus. Även Finntorp började bebyggas samma tid och hit förlades även en hel del affärer, området blev ett lokalt centrum för hela västra delen av Sicklaön.
Efter justeringar av gränsen mot Stockholm började Stensöområdet i Älta byggas 1964. Det fanns planer att förlänga tunnelbanan hit, men när området väl var byggt drog landstinget in de planerna.
En stor galleria, Nacka Forum, invigdes 1989. Den skulle kunna ses som ett slags kommuncentrum där den ligger intill Värmdövägen.

title: Nackas historia

wikitext:
{{källor|datum=2014-11}}
Denna artikel tar upp '''Nackas historia''', allmän historia för det område som nu utgör [[Nacka kommun]] i [[Sverige]]. För administrativ historik och mer allmänt om kommunen, se kommunartikeln.
==Historia före 1500-talet==
Människor har bott i området i åtminstone 4500 år, dvs från den yngre stenåldern. Så kallade [[gropkeramiska kulturen|gropkeramiska]] boplatser har påträffats på höjder omkring 25 m.ö.h vid [[Älta]] och [[Erstavik]]. På andra platser i kommunen finns andra [[fornminne|fornminnen]] av varierande ålder, till exempel boplatser, [[gravfält]], samt ensamliggande [[Gravröse|stenröse]]n och [[stensättning]]ar - oftast från [[bronsåldern]] och [[järnåldern]].

Man har hittat 14 mindre [[gravfält]] i kommunen, troligtvis är de flesta från [[vikingatiden]] (800–1050 e.Kr), då området antas ha haft cirka 100 invånare. Platser som Älta, Sickla, Järla, Drevinge, Boo, Lännersta och Rensättra var då bebodda. Ända fram till [[1600-talet]] levde människorna här mest på jordbruk och fiske. Gårdarna låg utspridda och de flesta var [[arrende]]n. Sedan [[1100-talet]] var kyrkan och klostren traktens stora markägare. Av andra större markägare kan [[Danvikens Hospital]], [[Erstavik]], [[Velamsund]], [[Kummelnäs]] och [[Boo]] nämnas. Fram mot [[1500-talet]] var befolkning utspridd på 25 olika platser, de flesta ensamliggande gårdar.

En vikingatida silverskatt påträffades år 1735 i [[Finnboda]], den så kallade [[Skattfynd_i_Stockholms_län#Finnbodaskatten|Finnbodaskatten]]. Skatten är troligen deponerad någon gång på [[1000-talet]].

Ända sedan [[1200-talet]] har utvecklingen påverkats eller varit beroende av Stockholm, där bönder och fiskare kunnat sälja sina varor samt där kunnat köpa de varor man själv inte kunde framställa.

==Historia efter 1500==
[[Bild:Nacka kyrka entre 2005-06-22.JPG|miniatyr|[[Nacka kyrka]]]]
[[Bild:Danvikshem Nacka sett från sjön 2005-07-19.jpg|miniatyr|[[Danvikshem]] i västra Nacka sett från sjön.]]
[[Bild:Finnboda varv from Kvarnholmen 01 2005-06-08.jpg|miniatyr|[[Finnboda varv]].]]
[[Bild:Svindersvik 2009.jpg|miniatyr|[[Svindersvik]].]]
[[Bild:Saltängen, Nacka.jpg|miniatyr|Saltängen, ett av många bostadsområden som uppfördes efter andra världskriget.]]
[[Fil:Sickla Ekudden dec 2013.jpg|miniatyr|Bostadsområdet [[Ekudden, Nacka|Ekudden]] vid [[Järlasjön]]s norra strand uppfördes under 1960-talet.]]

[[Nacka gård]] omnämns första gången [[1505]] (och tillhör då [[Brännkyrka socken]]), då Ragvald i Nacka uppträder som [[edgärdesman]] vid Stockholms [[rådstugurätt]]. År [[1550]] grundade kung [[Gustav Vasa]] en [[hammarsmedja]] i [[Nacka Ström]], som via tre vattenfall går mellan [[Dammtorpssjön]] och [[Järlasjön]]. Sedan tillkom ytterligare fabriker och kvarnar för tillverkning av bland annat  mässing, papper, krut och mjöl. Sicklaön ansågs ligga lagom långt bort från staden, så år [[1551]] grundade Gustav Vasa [[Danvikens Hospital]] för sinnessjuka, orkeslösa, hittebarn m.fl.

Till hospitalet skänkte han bland annat hemmanen Duvnäs, [[Järla]], [[Hammarby Gård|Hammarby]], Skuru och [[Sickla]]. Under 1800-talet var hospitalet hopplöst omodernt och många av de sjuka flyttade till andra ställen, bara de gamla blev kvar. Verksamheten flyttade [[1915]] till det nyuppförda [[Danvikshem]], och de flesta byggnaderna utom huvudbyggnaden revs i samband med bygget av [[Hammarbykanalen]].

Under [[1700-talet]] ökade antalet industrier i Nacka, speciellt på [[Sicklaön (ö)|Sicklaön]], där bl.a. krutfabrik, beckbränneri och andra störande illaluktande verksamheter förlades. Många industrier hade tidigare legat inne i [[Stockholm]], men flyttade till Nacka eftersom marken där var billigare och mer utrymme fanns än i innerstaden. 1730 startat ett s.k. kattunstryckeri (kattun=bomull) vid [[Stora Sickla]], och 1736 anläggs ett glasbruk vid Lilla Björknäs.

Runt [[1870-talet]] utvecklades blandade kåk- och fabrikssamhällen, ex. vid [[Järla]], [[Sickla]], [[Finnboda]] och [[Henriksborg]]. Efter järnvägens tillkomst uppstod också villaområden, bl.a. vid stationerna [[Storängen]] (1904) och [[Saltsjö-Duvnäs]] (1907).

I samband med den industriella revolutionen i slutet av [[1800-talet]] kom Nacka snabbt förändras från landsbygd till en av Sveriges tyngsta industriorter. [[1871]] grundades [[Stockholms Superfosfat Fabriks AB]] i [[Gäddviken]], man tillverkade [[konstgödsel]] och [[svavelsyra]]. [[Finnboda Varv]], som anlades [[1873]] som en filial till [[Bergsunds Mekaniska Verkstad]], kom länge att vara ett av landets största. [[1890]] invigdes den moderna ångkvarnen [[Saltsjöqvarn]], och åtta år senare kvarnen [[Kvarn AB Tre Kronor|Tre Kronor]], båda med utmärkta lägen vid farleden in mot [[Stockholm]].

[[1896]] etablerade sig [[AB de Lavals Ångturbin]] på Järla gårds mark. Företaget var i många år en stor arbetsgivare; på [[1960-talet]] arbetade nästan 1 000 personer här. Företaget flyttade sedan verksamheten till [[Finspång]]. [[1897]] tillkom [[AB Diesels Motorer]] med tillverkning av dieselmotorer; sedan 1956 heter företaget [[Atlas Copco]]. Först med [[Tollare pappersbruk]] [[1922]] lyckades även dåvarande Boo kommun få en större industri till sig.

År [[1891]] öppnades järnvägen mellan [[Stockholm]] och [[Saltsjöbaden]], [[Saltsjöbanan]], vilket gjorde [[Saltsjöbaden]] till en populär badort. Längs med sträckan växte villaområden upp, till exempel [[Storängen]] 1904 och [[Saltsjö-Duvnäs]] 1907. Byggandet fortsatte de närmaste åren, med [[Älta]] 1910, [[Skuru, Nacka|Skuru]] 1916, [[Kvarnholmen, Nacka|Kvarnholmen]] 1922, [[Ekängen, Nacka|Ekängen]] och [[Nysätra, Nacka kommun|Nysätra]] 1923, [[Trollebo, Nacka kommun|Trollebo]] 1924, [[Hästhagen, Nacka kommun|Hästhagen]] 1925, [[Långsjöstrand]] 1926, [[Skogalund]] 1932 och [[Lillängen]] 1937. Nästan alla av dessa var villaområden.

[[1934]] bildade kommunen ett eget fastighetsbolag, AB Nacka bostäder, som började bygga i Ektorp. Man byggde 16 fastigheter med 96 lägenheter, arkitekt [[Hakon Ahlberg]], [[Sven Backström]] och [[Leif Reinius]]. Hösten 1941 kunde inflyttningen ske. Här fanns då även ett nybyggt affärscentrum med tobaksaffär, pappershandel, livsmedel, skomakeri, järnaffär och frisör.

Från den 1 januari 1949 ombildades Nacka landskommun i sin helhet till [[Nacka stad]]. Nacka blev Sveriges 129:e stad med cirka 14 000 invånare. Detta firades med ett stort gästabud med 1 200 personer som hölls i Svenska Bilfabrikens lokaler i [[Augustendal]].

Under [[1950-talet|1950-]] och [[1960-talet]] fortsatte kommunen bygga i bland annat [[Tallbacken, Nacka kommun|Tallbacken]] (arkitekt [[Sture Frölén]]) och [[Alphyddan, Nacka kommun|Alphyddan]] (arkitekt [[Backström & Reinius]]). I [[Ekudden, Nacka|Ekudden]] byggdes i mitten av 1950-talet tiovåningars punkthus. Även [[Finntorp]] började bebyggas samma tid och hit förlades även en hel del affärer, området blev ett lokalt centrum för hela västra delen av [[Sicklaön (ö)|Sicklaön]].

Efter justeringar av gränsen mot Stockholm började Stensöområdet i [[Älta]] byggas 1964. Det fanns planer att förlänga tunnelbanan hit, men när området väl var byggt drog landstinget in de planerna.

En stor galleria, [[Nacka Forum]], invigdes [[1989]]. Den skulle kunna ses som ett slags kommuncentrum där den ligger intill [[Värmdövägen]].

==Referenser==
<references/>
[[Kategori:Nacka kommun]]
[[Kategori:Södermanlands historia]]


text:
# Shamrock (växt)
Shamrock (gaeliska seamróg) kallas Irlands inofficiella nationalblomma sedan tidigt 1800-tal. Den förekommer i logon för många irländska företeelser, idrottsföreningar och företag. I många källor uppges Irlands regering ha registrerat Shamrock som sitt varumärke, men så har också många företag världen runt som har ordet shamrock någonstans i sitt namn. Rätten till symbolen har även prövats i rättsinstanser i Tyskland. Vilken växt som egentligen avses är dock omtvistat. Treklövern som symbol är annars mycket äldre än så och används i flera olika delar av världen.
Bland det tidigaste som shamrocken finns omnämnd i samband med Irland är i dokument från 1720-talet, där det hävdas att Irlands nationalhelgon, Sankt Patrick har använt den trebladiga växten som symbol för den heliga treenigheten. Den har även tillskrivits medicinsk effekt.
Journalisten Nathaniel Colgan gjorde 1893 en undersökning där han bad ett antal invånare i olika grevskap i Irland skicka in exemplar av vad de ansåg vara den växt som avses med shamrock. Det resulterade i att han fick sig tillsänt ett stort antal pressade växter, varav de flesta representerade endera vitklöver (Trifolium repens), trådklöver (Trifolium dubium) eller humlelusern (Medicago lupulina). Några exemplar av harsyra (Oxalis acetosella) torde också ha slunkit med.
Den schematiska avbildningen av ett treflikigt grönt blad har i alla händelser representerat en mycket stark sammanhållningsfaktor för irländare i olika situationer av förskingring.

wikiname: svwiki

title: Shamrock (växt)

in_language: sv

wikitext:
[[Fil:TrifoliumDubium-bloem-hr.jpg|miniatyr|200px|Spädklöver]]
[[Fil:MedicagoLupulina02.jpg|miniatyr|200px|Humlelusern]]
'''Shamrock''' ([[Gaeliska språk|gaeliska]] ''seamróg'') kallas [[Irland]]s inofficiella nationalblomma sedan tidigt 1800-tal. Den förekommer i logon för många irländska företeelser, idrottsföreningar och företag. I många källor uppges Irlands regering ha registrerat Shamrock som sitt varumärke, men så har också många företag världen runt som har ordet ''shamrock'' någonstans i sitt namn. Rätten till symbolen har även prövats i rättsinstanser i Tyskland.<ref>[http://www.irishtimes.com/newspaper/frontpage/2011/1231/1224309679626.html?via=mr Artikel i Irish Times]</ref> Vilken växt som egentligen avses är dock omtvistat. [[Treklöver]]n som symbol är annars mycket äldre än så och används i flera olika delar av världen.

Bland det tidigaste som shamrocken finns omnämnd i samband med Irland är i dokument från 1720-talet, där det hävdas att Irlands [[helgon|nationalhelgon]], [[Sankt Patrick]] har använt den trebladiga växten som symbol för [[Treenighetsläran|den heliga treenigheten]]. Den har även tillskrivits medicinsk effekt.

Journalisten Nathaniel Colgan gjorde 1893 en undersökning där han bad ett antal invånare i olika grevskap i Irland skicka in exemplar av vad de ansåg vara den växt som avses med ''shamrock''. Det resulterade i att han fick sig tillsänt ett stort antal pressade växter, varav de flesta representerade endera [[vitklöver]] (''Trifolium repens''), [[trådklöver]] (''Trifolium dubium'') eller [[humlelusern]] (''Medicago lupulina''). Några exemplar av [[harsyra]] (''Oxalis acetosella'') torde också ha slunkit med.

Den schematiska avbildningen av ett treflikigt grönt blad har i alla händelser representerat en mycket stark sammanhållningsfaktor för irländare i olika situationer av förskingring{{Förtydliga|datum=2018-03}}. [[Bild:Irish clover.jpg|30px]]

==Se även==
*[[Treklöver]]
==Källor==
<references/>

==Externa länkar==
*[http://news.bbc.co.uk/1/hi/uk/3519116.stm Reportage på BBC om Shamrocken]

[[Kategori:Natur i Irland]]
[[Kategori:Irlands nationalsymboler]]
[[Kategori:Storbritanniens nationalsymboler]]
[[Kategori:Ärtväxter]]


text:
# Saint-Omer-Capelle
Saint-Omer-Capelle är en kommun i departementet Pas-de-Calais i regionen Hauts-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Audruicq som tillhör arrondissementet Saint-Omer. År 2022 hade Saint-Omer-Capelle 1 100 invånare.

## Befolkningsutveckling
Antalet invånare i kommunen Saint-Omer-Capelle
| Referens: INSEE |

title: Saint-Omer-Capelle

wikitext:
{{Kommunfakta Frankrike
|namn                        = Saint-Omer-Capelle
|bild                        =
|bildtext                    =
|flagga                      =
|vapen                       = Blason Saint-Omer-Capelle.svg
|lat_g = 50 |lat_m = 56 |lat_s = | lat_NS = N
|long_g = 2 |long_m = 6 |long_s=  | long_EW = E
|region                      = [[Hauts-de-France]]
|departement                 = [[File:Blason département fr Pas-de-Calais.svg|15px]] [[Pas-de-Calais]]
|arrondissement              = [[Saint-Omer, Pas-de-Calais|Saint-Omer]]
|kanton                      = [[Audruicq (kanton)|Audruicq]]
|kommunalförbund             =
|höjd_medel                  =
|höjd_max                    =
|höjd_min                    =
|areal                       = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Area}}
|areal_not                   =
|folkmängd                   = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}
|folkmängd_datum             = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkningdatum}}
|folkmängd_not               =
|befolkningstäthet           = auto
|borgmästare                 =
|mandat                      =
|postnummer                  = 62162
|insee                       = 62766
|positionskarta              = Frankrike
|positionskartnamn           = {{Kartposition Frankrike|bild1}}
|karttext                    = Kommunens läge i regionen [[Hauts-de-France]] i Frankrike
|karta                       =
|webbplats                   =
|fotnot                      =
|}}
{{Franska kommunkartor|62766}}

'''Saint-Omer-Capelle''' är en [[Frankrikes kommuner|kommun]] i [[Frankrikes departement|departementet]] [[Pas-de-Calais]] i regionen [[Hauts-de-France]] i norra [[Frankrike]]. Kommunen ligger i kantonen [[Audruicq (kanton)|Audruicq]] som tillhör [[arrondissement]]et [[Saint-Omer, Pas-de-Calais|Saint-Omer]]. År {{Stat/Frankrike/Kommuner/BefolkningårWD}} hade Saint-Omer-Capelle {{formatnum:{{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}}} invånare.

== Befolkningsutveckling ==
'''''Antalet invånare i kommunen Saint-Omer-Capelle'''''
{{Befolkningsutveckling i Frankrikes kommuner|62766}}

== Se även ==
* [[Lista över kommuner i departementet Pas-de-Calais]]

== Källor ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Saint-Omer-Capelle}}

[[Kategori:Kommuner i Pas-de-Calais]]

Land: Frankrike

Region: Hauts-de-France

Departement: Pas-de-Calais

Arrondissement: Saint-Omer

Kanton: Audruicq

Befolkningstäthet: 103 invånare/km²

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)


text:
# Allocosa olivieri
Allocosa olivieri är en spindelart som först beskrevs av Simon 1876.  Allocosa olivieri ingår i släktet Allocosa och familjen vargspindlar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Allocosa olivieri

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Allocosa olivieri''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Vargspindlar]]
| familia = Lycosidae
| genus_sv =
| genus = [[Allocosa]]
| species_sv =
| species = '''Allocosa olivieri'''
| taxon = Allocosa olivieri
| taxon_authority = ([[Simon (auktor)|Simon]], 1876)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Allocosa olivieri'''''<ref name = "col278133"/> är en [[spindlar|spindel]]art som först beskrevs av [[Simon (auktor)|Simon]] 1876.  ''Allocosa olivieri'' ingår i [[släkte]]t ''[[Allocosa]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[vargspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/allocosa+olivieri/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col278133">Simon, E. (1876b) Études arachnologiques. 4e mémoire. VII. Révision de espèces européennes du groupe de la ''Lycosa tarentula'' Rossi., ''Ann. Soc. ent. Fr.'' (5) '''6:''' 57-91.</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om vargspindlar}}

[[Kategori:Vargspindlar]]
[[Kategori:Allocosa|olivieri]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Vargspindlar · Lycosidae

Släkte: Allocosa

Art: Allocosa olivieri

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# La Vicomté-sur-Rance
La Vicomté-sur-Rance är en kommun i departementet Côtes-d'Armor i regionen Bretagne i nordvästra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Dinan-Est som tillhör arrondissementet Dinan. År 2022 hade La Vicomté-sur-Rance 1 142 invånare.

## Befolkningsutveckling
Antalet invånare i kommunen La Vicomté-sur-Rance
Referens:INSEE

title: La Vicomté-sur-Rance

wikitext:
{{Kommunfakta Frankrike
|namn                        = La Vicomté-sur-Rance
|bild                        = Lyvet.jpg
|bildtext                    =
|flagga                      =
|vapen                       = Blason de la ville de Vicomté-sur-Rance (La) (Côtes-d'Armor).svg
|lat_g = 48 |lat_m = 30 |lat_s = | lat_NS = N
|long_g = 1 |long_m = 59 |long_s=  | long_EW = W
|region                      = [[File:COA fr BRE.svg|15px]] [[Bretagne]]
|departement                 = [[File:Blason département fr Côtes-d'Armor.svg|15px]] [[Côtes-d'Armor]]
|arrondissement              = [[Dinan]]
|kanton                      = [[Dinan-Est (kanton)|Dinan-Est]]
|kommunalförbund             =
|höjd_medel                  =
|höjd_max                    =
|höjd_min                    =
|areal                       = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Area}}
|areal_not                   =
|folkmängd                   = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}
|folkmängd_datum             = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkningdatum}}
|folkmängd_not               =
|befolkningstäthet           = auto
|borgmästare                 =
|mandat                      =
|postnummer                  = 22690
|insee                       = 22385
|positionskarta              = Frankrike
|positionskartnamn           = {{Kartposition Frankrike|bild1}}
|karttext                    = Kommunens läge i regionen [[Bretagne]] i Frankrike
|karta                       =
|webbplats                   =
|fotnot                      =
|}}
{{Franska kommunkartor|22385}}

'''La Vicomté-sur-Rance''' är en [[Frankrikes kommuner|kommun]] i [[Frankrikes departement|departementet]] [[Côtes-d'Armor]] i regionen [[Bretagne]] i nordvästra [[Frankrike]]. Kommunen ligger i kantonen [[Dinan-Est (kanton)|Dinan-Est]] som tillhör [[arrondissement]]et [[Dinan]]. År {{Stat/Frankrike/Kommuner/BefolkningårWD}} hade La Vicomté-sur-Rance {{formatnum:{{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}}} invånare.

== Befolkningsutveckling ==
'''''Antalet invånare i kommunen La Vicomté-sur-Rance'''''

<timeline>
ImageSize  = width:350 height:200
PlotArea   = left:50 right:20 top:25 bottom:30
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = late
Colors =
  id:linegrey2 value:gray(0.9)
  id:linegrey value:gray(0.7)
  id:cobar value:rgb(0.2,0.7,0.8)
  id:cobar2 value:rgb(0.6,0.9,0.6)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:1100
ScaleMajor = unit:year increment:200 start:0 gridcolor:linegrey
PlotData =
  color:cobar width:19 align:left
  bar:1968 from:0 till:692
  bar:1975 from:0 till:726
  bar:1982 from:0 till:793
  bar:1990 from:0 till:779
  bar:1999 from:0 till:770
  bar:2008 from:0 till:916
PlotData=
  textcolor:black fontsize:S
  bar:1968 at: 692 text: 692 shift:(-8,5)
  bar:1975 at: 726 text: 726 shift:(-8,5)
  bar:1982 at: 793 text: 793 shift:(-8,5)
  bar:1990 at: 779 text: 779 shift:(-8,5)
  bar:1999 at: 770 text: 770 shift:(-8,5)
  bar:2008 at: 916 text: 916 shift:(-8,5)
</timeline>

<small>Referens:[[Institut National de la Statistique et des Études Économiques|INSEE]]<ref>[http://www.recensement.insee.fr/basesChiffresCles.action Chiffres clés - Évolution et structure de la population] {{Wayback|url=http://www.recensement.insee.fr/basesChiffresCles.action |date=20120705081112 }}</ref></small>

== Se även ==
* [[Lista över kommuner i departementet Côtes-d'Armor]]

== Källor ==
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Vicomte-sur-Rance}}
[[Kategori:Kommuner i Côtes-d'Armor]]

Region: Bretagne

Departement: Côtes-d'Armor

Arrondissement: Dinan

Kanton: Dinan-Est

Befolkningstäthet: 250 invånare/km²

Borgmästare: Alain Brombin (2020–)


text:
# Typhlophis squamosus
Typhlophis squamosus är en ormart som beskrevs av  Hermann Schlegel 1839. Typhlophis squamosus är ensam i släktet Typhlophis som ingår i familjen Anomalepididae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.
Arten förekommer i Venezuela, i regionen Guyana, på Trinidad och i Brasilien. Den är mindre än 75 cm lång och vistas i lövskiktet eller i det översta jordlagret. Typhlophis squamosus äter främst termiter. Antagligen lägger honor ägg.

title: Typhlophis squamosus

wikitext:
{{Taxobox
| name = ''Typhlophis squamosus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| classis_sv = [[Kräldjur]]
| classis = Reptilia
| ordo_sv = [[Fjällbärande kräldjur]]
| ordo = Squamata
| subordo_sv = [[Ormar]]
| subordo = Serpentes
| familia_sv =
| familia = [[Anomalepididae]]
| genus_sv =
| genus = '''Typhlophis'''
| genus_authority = [[Leopold Fitzinger|Fitzinger]], 1843
| species_sv =
| species = '''Typhlophis squamosus'''
| taxon = Typhlophis squamosus
| taxon_authority = [[Hermann Schlegel|Schlegel]] 1839
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = * ''Cephalolepis leucocephalus'' [[Duméril (auktor)|Duméril]] 1844<ref name = "col40565"/>
* ''Typhlops squamosus'' [[Hermann Schlegel|Schlegel]] 1839<ref name = "col41468"/>
* ''Typhlophis ayarzaguenai'' (J. Celsa Senaris 1998)<ref name = "source"/>
}}

'''Typhlophis squamosus'''<ref name = "col41468"/> är en [[ormar|orm]]art som beskrevs av  [[Hermann Schlegel]] 1839. ''Typhlophis squamosus'' är ensam i [[släkte]]t '''''Typhlophis''''' som ingår i [[familj (biologi)|familjen]] [[Anomalepididae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

Arten förekommer i [[Venezuela]], i regionen [[Guyana (region)|Guyana]], på [[Trinidad]] och i [[Brasilien]].<ref name = "source"/> Den är mindre än 75 cm lång och vistas i lövskiktet eller i det översta jordlagret. ''Typhlophis squamosus'' äter främst [[termiter]]. Antagligen lägger honor ägg.<ref name="Mattison"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/typhlophis+squamosus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col41468">Schlegel, H. (1839) Abbildungen neuer oder unvollständig bekannter Amphibien, nach der Natur oder dem Leben entworfen und mit einem erläuternden Texte begleitet., Arne and Co., Düsseldorf, xiv + 141 pp.</ref>
<ref name = "source">''TIGR Reptile Database ''. Uetz P. , 2016 [http://reptile-database.reptarium.cz/species?genus=Typhlophis&species=squamosus&search_param=%28%28search%3D%27Typhlophis%27%29%29 ''Typhlophis squamosus'']</ref>
<ref name = "col40565">Duméril, A. M. C. and G. Bibron. (1844) Erpetologie Générale ou Histoire Naturelle Complete des Reptiles. Vol.6., Libr. Encyclopédique Roret, Paris.</ref>
<ref name="Mattison">{{Bokref |titel=Schlangen der Welt |språk=tyska |efternamn=Mattison |förnamn=Chris |år=2015 |utgivare=Dorling Kindersley |utgivningsort=London, München |isbn=978-3-8310-3145-0 |sid=151 |kapitel=Gattung ''Typhlophis'' }}</ref>
</references>

[[Kategori:Fjällbärande kräldjur]]
[[Kategori:Typhlophis|squamosus]]
[[Kategori:Kräldjur i neotropiska regionen]]

title: Systematik

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Klass: Kräldjur · Reptilia

Ordning: Fjällbärande kräldjur · Squamata

Underordning: Ormar · Serpentes

Familj: Anomalepididae

Släkte: Typhlophis · Fitzinger, 1843

Art: Typhlophis squamosus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Typhlophis squamosus

Auktor: Schlegel 1839

title: Synonymer

Synonymer: - Cephalolepis leucocephalus Duméril 1844 - Typhlops squamosus Schlegel 1839 - Typhlophis ayarzaguenai (J. Celsa Senaris 1998)

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Neoperla geniculata
Neoperla geniculata är en bäcksländeart som först beskrevs av Pictet, F.J. 1841.  Neoperla geniculata ingår i släktet Neoperla och familjen jättebäcksländor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Neoperla geniculata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|bäckslände|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Neoperla geniculata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Bäcksländor]]
| ordo = Plecoptera
| familia_sv = [[Jättebäcksländor]]
| familia = Perlidae
| genus_sv =
| genus = [[Neoperla]]
| species_sv =
| species = '''Neoperla geniculata'''
| taxon = Neoperla geniculata
| taxon_authority = (Pictet, F.J., 1841)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Perloidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms = ''Perla geniculata'' <small>Pictet, F.J., 1841</small><ref name = "col977"/>
}}

'''''Neoperla geniculata'''''<ref name = "col927"/><ref name = "col928"/><ref name = "col977"/><ref name = "col51225"/><ref name = "col311202"/> är en [[bäcksländor|bäckslände]]art som först beskrevs av Pictet, F.J. 1841.  ''Neoperla geniculata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Neoperla]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[jättebäcksländor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==

<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/neoperla+geniculata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col927">Illies (1966) Katalog der rezenten Plecoptera, Das Tierreich – Eine Zusammenstellung und Kennzeichnung der rezenten Tierformen. (Das Tierreich) 82:632</ref>
<ref name = "col928">Zwick (1973) Insecta: Plecoptera Phylogenetisches System und Katalog, Das Tierreich – Eine Zusammenstellung und Kennzeichnung der rezenten Tierformen. (Das Tierreich) 94:465</ref>
<ref name = "col977">Pictet, F.J. (1841) Familie des Perlides, Histoire naturelle générale et particulière des insectes névroptères, J. Kessmann etc.,, Genève 1:1-423, 53 pl.</ref>
<ref name = "col51225">Klapálek (1907) Japoneské druhy podceledi Perlinae, Rozpravy Ceské akademie ved a umení. Trída II. (Mathematicko-prírodovedecká) (Rozpr. Ceské. Akad.) 16(31):1-28</ref>
<ref name = "col311202">Navás (1907) Neuropteros de Espana y Portugal, Brotéria (Série Zoologica) (Brotér.Sér.Zool.) 6:43-100</ref>
<ref name = "source">''PlecopteraSF: Plecoptera Species File''. DeWalt R.E.; New-Becker U. & Stueber G., 2010-04-14</ref>
</references>

[[Kategori:Jättebäcksländor]]
[[Kategori:Neoperla|geniculata]]

title: Systematik

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Bäcksländor · Plecoptera

Överfamilj: Perloidea

Familj: Jättebäcksländor · Perlidae

Släkte: Neoperla

Art: Neoperla geniculata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Neoperla geniculata

title: Synonymer


text:
# Var man må nu väl glädja sig
Var man må nu väl glädja sig (på tyska Nun freut euch, lieben Christen g'mein), som är en psalm av Martin Luther år 1523, översatt till svenska av Olaus Petri år 1536 och bearbetad av Olof Forssell år 1816 samt Samuel Ödmann 1819. Nyöversatt av Anders Frostenson år 1977 och 1986 ("O gläd dig Guds församling nu") samt bearbetad 2020 ("Nu må väl alla glädja sig"). Psalmen har vissa likheter både till strofform och innehåll med Olaus Petris psalm O Jesus Krist som mänska blev från 1526, som helt klart inspirerats av Luther.
En översättning till engelska av C. G. Haas år 1897 finns också liksom en andra engelsk översättning av Richard Massie, 1800–1887.
Psalmen sjungs i Sverige till en melodi från Nürnberg år 1524. 1695 användes samma melodi som för psalmen Ditt namn, o Gud, jag lova vill (1695 nr 106) som sannolikt är komponerad runt 1697. Enligt 1697 års koralbok användes melodin även till psalmerna Dig, Jesus, vare evigt pris (nr 21), Gud är vår starkhet och vårt stöd (nr 57), Gud låter sina trogna här (nr 195), Du själv förordnat, store Gud (nr 200) och Mitt hierta nu fast gläder sigh (nr 304).

## Text
| Erfurter Enchiridion (1524)                                                                                | Swenske songer eller wisor (1536)                                                                                |
| ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ | ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ |
| Nv frewt euch lieben Christen gmeyn / vnd last vns frölich spryngen. Das wir getrost vnd al ynn eyn / mit lust vnd liebe syngen. Was Got an vns gewendet hat vnd seyne susse wunder that. Gar theur hat ers erworben. Dem teuffel ich gefangen lag / ym tod war ich verloren. Mein sund mich qwellet nacht vnd tag / darynn ich war geboren. Ich fyel auch ymmer tieffer dreyn. Es war keyn guts am leben meyn. Die sund hat mich besessen. Mein gute werck die golten nicht / es war mit yhn verdorbenn. Der frey will hasset Gotts gericht / er war zum gut erstorben. Die angst mich zu verzweifeln treib / das nichts dan sterben bey mir bleyb. Zur hellen must ich syncken. Da yamert Gott yn ewigkeyt / mein elend vbermassen. Er dacht an seyn barmhertzigkeit. Er wolt mir helffen lassen. Er wand zu mir das vater hertz. Es war bey yhm furwar keyn schertz. Er ließ syn bestes kosten. Er sprach zu seynem lieben son / die zeyt yst hie zurbarmen. Farhyn meyns hertzen werde kron / vnnd sey das heyl der armen. Vnd hylff yhm aus der sunden nott. Erwurg fur yhn den bittern todt. Vnd laß yhn mit dir leben. Der son dem vater gehorsam ward / er kam zu mir auff erden. Von eyner yungfraw reyn vnnd tzart / er solt mein bruder werden. Gar heymlich furtt er seyn gewalt. Er gieng ynn meyner armen gestalt. Den teuffel wolt er fangen. Er sprach zu mir halt dich an mich. Es solt dir ytzt gelingen. Ich geb mich selber gantz fur dich. Da will ich fur dich ryngen. Denn ich byn deyn vnd du byst meyn. Vnd wo ich bleib da soltu seyn. Vnns soll der feind nicht scheyden. Vergiessen wirt er mir meyn blut / dazu mein leben rawben / das leyde ich dir alles zu gutt / das halt mit festem glauben / den todt verschlingt das leben mein. Meyn vnschult tregt die sunden deyn. Da bistu selig worden. Gen hymmel zu dem vatter meyn. Far ich von dysem leben / da will ich seyn der meyster deyn / den geyst will ich dir geben / der dich yn trubniß trösten soll. Vnd lernen mich erkennen wol. Vnd yn der warheit leitten. Was ich gethan hab vnd geleert das solt du thun vnnd leeren / damit das reich Gotts werd gemehrt. Zu lob vnd seynen ehren. Vnd hut dich fur der menschen satz / dauon verdirbt der edle schatz. Das laß ich dir zur letze. | HWar man må nuu wel glädia sich/ här är stor frögd på ferde/ ty gud är oss nuu nådelig/ som wore döden werde/ han haffuer allom sagdt thet til/ at han bermhertig wara wil/ hwad står oss nuu til trengia Jach vnder dieflen fongen lågh/ kunde mich ey sielffuer hielpa/ mijn synd mich qwalde natt och dagh/ och wille mich nider stielpa/ mijn sorg mich til förtuiflan dreeff/ ty synd och döden for mich bleff/ heluetit stod mich öpet Gud aff sinne barmhertigheet/ sijn ögon til mich wende/ han gaat ey lijdha mijn vfelheet/ hielp wille han mich senda/ än doch iach war aff synder full/ war han mich for en fader hull/ och lät sich om mich wårda Han sade til sin eenda son/ nuu är tijd til forbarma/ faar nidh vti thet synda land/ och löös the fongar arma/ vthaff theres synd och stora nödh/ och frels them aff then ewiga dödh/ och låt them med tich liffua Sonnen sin fader lydig war/ och kom til mich på iorden/ aff ene iungfru ren och clar/ och är min broder worden/ sin kerlech wille han mich betee/ han togh ifrå mich heluetis wee/ thet iach war plictig lijdha Han lät vtgiuta sitt dyra blod/ och wille sitt lijff ey spara/ hand leed mich thet til syndaboot/ ty må iach trygger wara/ han är mitt hoffuud och höffuitzman/ vti hans dödh mijn synd förswan/ ther är iach salig worden Han foor ock vp til fadren igen/ ifrå thenna werldzens lijffue/ ther wil hann wara min mester alleen/ och mich sin anda giffua/ then j mijn nödh scal trösta mich/ och lära mich at kenna sich/ och mich j sanning ledha Tes wari prijs j ewigheet/ och loff förutan enda/ fadrens stora barmhertigheet/ som oss then nådhen sende/ och niderflogh j Christ dödh/ heluetit synd och dödzens nödh/ hoo kan mich nuu förderffua? |

## Publicerad i
- Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln Hwar man må nuu wel glädia sich.[2]
- 1572 års psalmbok med titeln HWAR man må nuu wel glädia sigh under rubriken "Te Lucis ante terminum".[3]
- Göteborgspsalmboken under rubriken "Om Christi Himmelsfärd".[4]
- 1695 års psalmbok som nr 219  med stavningen ”Hwar man må nu wäl glädja sig” under rubriken ”Om menniskans fall och upprättelse”.
- 1819 års psalmbok som nr 46 under rubriken ”Den fallna menniskans upprättelse genom Jesum”.
- Stockholms söndagsskolförenings sångbok 1882 som nr 84 med verserna 5–6 och 8, under rubriken ”Psalmer”.
- Sionstoner 1889 som nr 441 med verserna 1 samt 4–8, under rubriken ”Psalmer”
- Svensk söndagsskolsångbok 1908 som nr 51 med verserna 5,6 och 8 under rubriken Jesu lidande.
- Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 87 under rubriken ”Jesu födelse”.
- Segertoner som nr 395
- Sionstoner 1935 som nr 87  under rubriken ”Frälsningens grund i Guds kärlek och förverkligande genom Kristus".
- Guds lov 1935 som nr 586 under rubriken ”Guds majestät och härlighet”.
- 1937 års psalmbok som nr 37 under rubriken ”Guds härlighet i Kristus”,
- Den svenska psalmboken 1986 som nr 32 och 345 under rubriken ”Jesus, vår Herre och broder”.
- Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 253 med Frostensons översättning under rubriken "Guds nåd i Kristus" med titelraden "O, gläd dig, Guds församling nu".
- Lova Herren 1988 som nr 47 under rubriken ”Frälsningen i Kristus”.
- Lova Herren 2020 som nr 38 med titeln "Nu må väl alla glädja säg" under rubriken "Guds Son, Jesus vår Frälsare"

title: Var man må nu väl glädja sig

wikitext:
{{Infobox musikstycke
| titel            = Var man må nu väl glädja sig
| bild             = Nun frewtgruber136.2.jpg
| bildstorlek      = 240
| bildtext         = Luthers psalm från [[Achtliederbuch]].
| transkription    = <!-- titel om originaltiteln inte skrivs med latinska bokstäver -->
| språk            = [[Tyska]]
| översättning     = <!-- översättning av titeln till svenska (inte nödvändigtvis samma som den svenska versionens titel) -->
| kompositör       = <!-- verkets kompositör -->
| textförfattare   = [[Martin Luther]]
| antal_satser     = <!-- antal satser i verket -->
| publiceringsår   = 1524
| uruppförande     = <!-- datum för uruppförande -->
| musikförlag      = <!-- verkets musikförlag -->
| övrigt           = <!-- övrigt -->
}}

'''Var man må nu väl glädja sig''' (på [[tyska]] ''Nun freut euch, lieben Christen g'mein''), som är en [[psalmer|psalm]] av [[Martin Luther]] år 1523, översatt till [[svenska]] av [[Olaus Petri]] år 1536 och bearbetad av [[Olof Forssell]] år 1816 samt [[Samuel Ödmann]] 1819. Nyöversatt av [[Anders Frostenson]] år 1977 och 1986 ("O gläd dig Guds församling nu") samt bearbetad 2020 ("Nu må väl alla glädja sig"). Psalmen har vissa likheter både till strofform och innehåll med Olaus Petris psalm [[O Jesus Krist som mänska blev]] från 1526, som helt klart inspirerats av Luther.

En översättning till engelska av [[C. G. Haas]] år 1897 finns också liksom en andra engelsk översättning av [[Richard Massie]], 1800–1887.

Psalmen sjungs i Sverige till en melodi från [[Nürnberg]] år 1524. 1695 användes samma melodi som för psalmen [[Ditt namn, o Gud, jag lova vill]] (1695 nr 106) som sannolikt är komponerad runt 1697. Enligt [[1697 års koralbok]] användes melodin även till psalmerna [[Dig, Jesus, vare evigt pris]] (nr 21), [[Gud är vår starkhet och vårt stöd]] (nr 57), [[Gud låter sina trogna här]] (nr 195), [[Du själv förordnat, store Gud]] (nr 200) och [[Mitt hierta nu fast gläder sigh]] (nr 304).

==Text==
{| class="wikitable"
|-
! [[Erfurter Enchiridion]] (1524)<ref>https://de.wikisource.org/wiki/Nu_frewt_euch_lieben_Christen_gmeyn</ref>!! [[Swenske songer|Swenske songer eller wisor]] (1536)
|- valign="top"
| <poem>
Nv frewt euch lieben Christen gmeyn /
vnd last vns frölich spryngen.
Das wir getrost vnd al ynn eyn /
mit lust vnd liebe syngen.
Was Got an vns gewendet hat
vnd seyne susse wunder that.
Gar theur hat ers erworben.

Dem teuffel ich gefangen lag /
ym tod war ich verloren.
Mein sund mich qwellet nacht vnd tag /
darynn ich war geboren.
Ich fyel auch ymmer tieffer dreyn.
Es war keyn guts am leben meyn.
Die sund hat mich besessen.

Mein gute werck die golten nicht /
es war mit yhn verdorbenn.
Der frey will hasset Gotts gericht /
er war zum gut erstorben.
Die angst mich zu verzweifeln treib /
das nichts dan sterben bey mir bleyb.
Zur hellen must ich syncken.

Da yamert Gott yn ewigkeyt /
mein elend vbermassen.
Er dacht an seyn barmhertzigkeit.
Er wolt mir helffen lassen.
Er wand zu mir das vater hertz.
Es war bey yhm furwar keyn schertz.
Er ließ syn bestes kosten.

Er sprach zu seynem lieben son /
die zeyt yst hie zurbarmen.
Farhyn meyns hertzen werde kron /
vnnd sey das heyl der armen.
Vnd hylff yhm aus der sunden nott.
Erwurg fur yhn den bittern todt.
Vnd laß yhn mit dir leben.

Der son dem vater gehorsam ward /
er kam zu mir auff erden.
Von eyner yungfraw reyn vnnd tzart /
er solt mein bruder werden.
Gar heymlich furtt er seyn gewalt.
Er gieng ynn meyner armen gestalt.
Den teuffel wolt er fangen.

Er sprach zu mir halt dich an mich.
Es solt dir ytzt gelingen.
Ich geb mich selber gantz fur dich.
Da will ich fur dich ryngen.
Denn ich byn deyn vnd du byst meyn.
Vnd wo ich bleib da soltu seyn.
Vnns soll der feind nicht scheyden.

Vergiessen wirt er mir meyn blut /
dazu mein leben rawben /
das leyde ich dir alles zu gutt /
das halt mit festem glauben /
den todt verschlingt das leben mein.
Meyn vnschult tregt die sunden deyn.
Da bistu selig worden.

Gen hymmel zu dem vatter meyn.
Far ich von dysem leben /
da will ich seyn der meyster deyn /
den geyst will ich dir geben /
der dich yn trubniß trösten soll.
Vnd lernen mich erkennen wol.
Vnd yn der warheit leitten.

Was ich gethan hab vnd geleert
das solt du thun vnnd leeren /
damit das reich Gotts werd gemehrt.
Zu lob vnd seynen ehren.
Vnd hut dich fur der menschen satz /
dauon verdirbt der edle schatz.
Das laß ich dir zur letze.
</poem>
|| <poem>
HWar man må nuu wel glädia sich/
här är stor frögd på ferde/
ty gud är oss nuu nådelig/
som wore döden werde/
han haffuer allom sagdt thet til/
at han bermhertig wara wil/
hwad står oss nuu til trengia

Jach vnder dieflen fongen lågh/
kunde mich ey sielffuer hielpa/
mijn synd mich qwalde natt och dagh/
och wille mich nider stielpa/
mijn sorg mich til förtuiflan dreeff/
ty synd och döden for mich bleff/
heluetit stod mich öpet

Gud aff sinne barmhertigheet/
sijn ögon til mich wende/
han gaat ey lijdha mijn vfelheet/
hielp wille han mich senda/
än doch iach war aff synder full/
war han mich for en fader hull/
och lät sich om mich wårda

Han sade til sin eenda son/
nuu är tijd til forbarma/
faar nidh vti thet synda land/
och löös the fongar arma/
vthaff theres synd och stora nödh/
och frels them aff then ewiga dödh/
och låt them med tich liffua

Sonnen sin fader lydig war/
och kom til mich på iorden/
aff ene iungfru ren och clar/
och är min broder worden/
sin kerlech wille han mich betee/
han togh ifrå mich heluetis wee/
thet iach war plictig lijdha

Han lät vtgiuta sitt dyra blod/
och wille sitt lijff ey spara/
hand leed mich thet til syndaboot/
ty må iach trygger wara/
han är mitt hoffuud och höffuitzman/
vti hans dödh mijn synd förswan/
ther är iach salig worden

Han foor ock vp til fadren igen/
ifrå thenna werldzens lijffue/
ther wil hann wara min mester alleen/
och mich sin anda giffua/
then j mijn nödh scal trösta mich/
och lära mich at kenna sich/
och mich j sanning ledha

Tes wari prijs j ewigheet/
och loff förutan enda/
fadrens stora barmhertigheet/
som oss then nådhen sende/
och niderflogh j Christ dödh/
heluetit synd och dödzens nödh/
hoo kan mich nuu förderffua? </poem>
|}

==Publicerad i==
*[[Swenske Songer eller wisor 1536]] med titeln ''Hwar man må nuu wel glädia sich''.<ref>{{bokref |titel=Swenske songer eller wisor nuu på nytt prentade, forökade, och under en annan skick än tilförenna utsatte  |efternamn= |förnamn=|författarlänk= |medförfattare= |år=1536 |utgivare= |utgivningsort=Stockholm |isbn= |libris=19748517 |sid=XXVIII }}</ref>
*[[1572 års psalmbok]] med titeln ''HWAR man må nuu wel glädia sigh'' under rubriken "Te Lucis ante terminum".<ref>{{bokref |titel=Then Swenska Psalmeboken förbätrat och medh flere Songer förmerat och Kalendarium |efternamn= |förnamn=|författarlänk= |medförfattare= |år=1572 |utgivare=Amund Laurentzson |utgivningsort=Stockholm |isbn= |libris=13554587 |sid=LXXXIII }}</ref>
*[[Göteborgspsalmboken]] under rubriken "Om Christi Himmelsfärd".<ref>{{bokref |titel=Een wanligh psalmbook. Göteborgspsalmboken 1650 |efternamn=Lyster |förnamn=Jens |författarlänk= |medförfattare=Margareta Brogren |år=2002 |utgivare=Göteborgs stiftshistoriska sällskap, Tre Böcker Förlag AB |utgivningsort=Göteborg |isbn=9170294771 |libris=8420225 |sid=168-170 }}</ref>
*[[1695 års psalmbok]] som nr 219  med stavningen ”Hwar man må nu wäl glädja sig” under rubriken ”Om menniskans fall och upprättelse”.
*[[1819 års psalmbok]] som nr 46 under rubriken ”Den fallna menniskans upprättelse genom Jesum”.
*[[Stockholms söndagsskolförenings sångbok 1882]] som nr 84 med verserna 5–6 och 8, under rubriken ”Psalmer”.
*[[Sionstoner 1889]] som nr 441 med verserna 1 samt 4–8, under rubriken ”Psalmer”
*[[Svensk söndagsskolsångbok 1908]] som nr 51 med verserna 5,6 och 8 under rubriken ''Jesu lidande''.
*[[Svenska Missionsförbundets sångbok 1920]] som nr 87 under rubriken ”Jesu födelse”.
*[[Segertoner]] som nr 395
*[[Sionstoner 1935]] som nr 87  under rubriken ”Frälsningens grund i Guds kärlek och förverkligande genom Kristus".
*[[Guds lov 1935]] som nr 586 under rubriken ”Guds majestät och härlighet”.
*[[1937 års psalmbok]] som nr 37 under rubriken ”Guds härlighet i Kristus”,
*[[Den svenska psalmboken 1986]] som nr 32 och 345 under rubriken ”Jesus, vår Herre och broder”.
*[[Finlandssvenska psalmboken 1986]] som nr 253 med Frostensons översättning under rubriken "Guds nåd i Kristus" med titelraden "O, gläd dig, Guds församling nu".
*[[Lova Herren 1988]] som nr 47 under rubriken ”Frälsningen i Kristus”.
*[[Lova Herren 2020]] som nr 38 med titeln "Nu må väl alla glädja säg" under rubriken "Guds Son, Jesus vår Frälsare"

==Externa länkar==
*Hos [http://www.cyberhymnal.org/ Cyberhymnal] finns [https://web.archive.org/web/20040220042540/http://www.cyberhymnal.org/htm/s/p/sptgowra.htm melodin] från 1524, men det är inte den melodi som automatiskt kommer fram; klicka på MIDI-filen under titeln "[https://web.archive.org/web/20070930030532/http://www.cyberhymnal.org/mid/e/r/k/erk.mid Erk]" bland "Alternate tunes".
*Hos [http://www.cyberhymnal.org/ Cyberhymnal] finns också en [https://web.archive.org/web/20031209222619/http://www.cyberhymnal.org/non/de/nunfreut.htm alternativ melodi] som bl.a. anges i [[Sionstoner 1935]] men är känd till en mångfald andra texter.
*Hos [[Projekt Runeberg]] finns [https://runeberg.org/swisornw/0029.html texten i faksimilen] i Swenske Songer eller wisor 1536
*Hos [[Sibelius-Akademin]] finns [http://www2.siba.fi/cgi-bin/shubin/edishow_s.cgi?idi=00162&sivu=1 noterna] till melodin

== Referenser ==
=== Noter ===
<references/>

{{wikisource verk}}

{{Psalmse}}
[[Kategori:Tyska psalmer]]
[[Kategori:Verk av Martin Luther]]

Originalspråk: Tyska

Textförfattare: Martin Luther


text:
# Vlist
Vlist är en historisk kommun i provinsen Zuid-Holland i Nederländerna. Kommunens totala area är 56,52 km² (där 2,73 km² är vatten) och invånarantalet är på 9 803 invånare (2004).

title: Vlist

wikitext:
[[Fil:Netherlands, Haastrecht (1).JPG|miniatyr|En sommarkväll i Vlist.]]
[[Fil:LocatieVlist.png|miniatyr|Lägeskarta]]
'''Vlist''' är en historisk kommun i provinsen [[Zuid-Holland]] i [[Nederländerna]]. Kommunens totala area är 56,52 km² (där 2,73 km² är vatten) och invånarantalet är på 9 803 invånare ([[2004]]).

== Externa länkar ==
* {{Commons|Vlist}}
* [https://web.archive.org/web/20170522222545/http://gemvlist.nl/ Officiell webbplats]

[[Kategori:Historiska kommuner i Zuid-Holland]]
[[Kategori:Orter i Zuid-Holland]]
[[Kategori:Krimpenerwaard]]


text:
# Bursera staphyleoides
Bursera staphyleoides är en tvåhjärtbladig växtart som beskrevs av Mcvaugh & Rzedowski. Bursera staphyleoides ingår i släktet Bursera och familjen Burseraceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Bursera staphyleoides

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåhjärtbladiga växt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Bursera staphyleoides''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Kinesträdordningen]]
| ordo = Sapindales
| familia_sv =
| familia = [[Burseraceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Bursera]]
| species_sv =
| species = '''Bursera staphyleoides'''
| taxon = Bursera staphyleoides
| taxon_authority = McVaugh & Rzedowski
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Bursera staphyleoides'''''<ref name = "C132"/> är en [[tvåhjärtbladiga växter|tvåhjärtbladig växtart]] som beskrevs av Mcvaugh & Rzedowski. ''Bursera staphyleoides'' ingår i [[släkte]]t ''[[Bursera]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Burseraceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16823455|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">McVaugh & Rzedowski, 1965 ''In: Kew Bull. 18: 360''</ref>
<ref name = "source">[http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World]</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om kinesträdordningen}}

[[Kategori:Kinesträdordningen]]
[[Kategori:Bursera|staphyleoides]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Kinesträdordningen · Sapindales

Familj: Burseraceae

Släkte: Bursera

Art: Bursera staphyleoides

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Bursera staphyleoides

Auktor: McVaugh & Rzedowski


text:
# Svavelsopp
Svavelsopp (Buchwaldoboletus sphaerocephalus) är en svampart som först beskrevs av Barla, och fick sitt nu gällande namn av Watling & T.H. Li 2004. Svavelsopp ingår i släktet Buchwaldoboletus och familjen Boletaceae.  Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Svavelsopp

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Svavelsopp
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Basidiomycota
| divisio_sv = [[Basidiesvampar]]
| classis = [[Agaricomycetes]]
| classis_sv =
| ordo = [[Boletales]]
| ordo_sv =
| familia = [[Boletaceae]]
| familia_sv =
| genus = [[Buchwaldoboletus]]
| genus_sv =
| species = '''Buchwaldoboletus sphaerocephalus'''
| species_sv = Svavelsopp
| taxon = Buchwaldoboletus sphaerocephalus
| taxon_authority = (Barla) Watling & T.H. Li 2004
| synonyms = ''Buchwaldoboletus sulphureus'' Watling & N.M. Greg. 1988<ref>Watling, R.; Gregory, N.M. (1988) Observations on the Boletes of the Cooloola Sandmass, Queensland and notes on their distribution in Australia. Part 2A. Smooth spored taxa - Introduction, keys and references, In: Proc. R. Soc. Qd. 99:45–63</ref>
''Phlebopus sulphureus'' Singer 1947<ref>Singer (1947) , In: Am. Midl. Nat. 37:3</ref>
''Boletus sphaerocephalus'' Barla 1859<ref>Barla (1859) , In: Champ. Prov. Nice:tab. 36</ref>
''Boletus sulphureus'' Fr. 1838<ref>E.M. Fries (1838) , In: Epicr. syst. mycol. (Upsaliae):413</ref>
''Buchwaldoboletus hemichrysus f. sphaerocephalus'' (Barla) Estadès & Lannoy 2001<ref>Estadès, A.; Lannoy, G. (2001) ''Boletaceae'' – validations diverses, In: Docums Mycol. 31(no. 121):57–61</ref>
''Buchwaldoboletus hemichrysus''  <ref>sensu auct. brit.; fide Checklist of Basidiomycota of Great Britain and Ireland (2005) {{webbref |url=http://www.speciesfungorum.org |titel=CABI databases |hämtdatum=24 januari 2013}}</ref>
}}

'''Svavelsopp''' (''Buchwaldoboletus sphaerocephalus'') är en [[svampar]]t<ref>Watling, R. (2004) New combinations in ''Boletaceae'' and ''Gomphidiaceae'', In: Edinb. J. Bot. 61(1):41–47</ref> som först beskrevs av Barla, och fick sitt nu gällande namn av Watling & T.H. Li 2004. ''Svavelsopp'' ingår i [[släkte]]t ''[[Buchwaldoboletus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Boletaceae]].<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/buchwaldoboletus+sphaerocephalus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref><ref>''Species Fungorum''. Kirk P.M., 2010-11-23</ref><ref name="dyn">[http://www.dyntaxa.se/taxon/info/5720 Dyntaxa Svavelsopp]</ref>  Arten är [[fortplantning|reproducerande]] i [[Sverige]].<ref name="dyn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name="COL"/>

==Källor==
<references/>

[[Kategori:Basidiesvampar]]

title: Systematik

Rike: Svampar · Fungi

Division: Basidiesvampar · Basidiomycota

Klass: Agaricomycetes

Ordning: Boletales

Familj: Boletaceae

Släkte: Buchwaldoboletus

Art: Svavelsopp · Buchwaldoboletus sphaerocephalus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Buchwaldoboletus sphaerocephalus

Auktor: (Barla) Watling & T.H. Li 2004

title: Synonymer

Synonymer: Buchwaldoboletus sulphureus Watling & N.M. Greg. 1988 · Phlebopus sulphureus Singer 1947 · Boletus sphaerocephalus Barla 1859 · Boletus sulphureus Fr. 1838 · Buchwaldoboletus hemichrysus f. sphaerocephalus (Barla) Estadès & Lannoy 2001 · Buchwaldoboletus hemichrysus


text:
# Kungsvattnet
Kungsvattnet är en sjö i Kristinehamns kommun i Värmland och ingår i Göta älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0906 kvadratkilometer och ligger 47,1 meter över havet.

## Delavrinningsområde
Kungsvattnet ingår i det delavrinningsområde (656681-140244) som SMHI kallar för Rinner till Vänern - Värmlandssjön. Medelhöjden är 66 meter över havet och ytan är 74,78 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde Göta älv (Röa) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (74 procent) och jordbruk (13 procent). Avrinningsområdet har 0,48 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 0,6 procent.

title: Kungsvattnet

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Kungsvattnet
|alternativt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Sverige Värmland
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Värmlands län]]
|kommun =  [[Kristinehamns kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Värmland]]
|socken= [[Visnums-Kils socken]]

|nordliggrad =	59.13479
|östliggrad = 14.02759
|SWEREF_99_TM_N = 6555466
|SWEREF_99_TM_E = 444352

<!-- Sjödata -->
|area = 0.0906
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd = 47.1
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|strandlinje = 1.39
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 655847-139816
|id_vattenförekomst =
|VYID = 655841-139824
|huvudavrinningsområde_id = 108000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID =
|utflöde =
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID = 656681-140244
|delavrinningsområde_namn = Rinner till Vänern - Värmlandssjön
|delavrinningsområde_areal = 74.78
|delavrinningsområde_areal_vattenytor = 0.4844
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 74.77
|delavrinningsområde_biflödesordning = 1
|delavrinningsområde_utflöde = Göta älv
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn = Röa
|delavrinningsområde_VDRID = 640285-126702
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 162
|delavrinningsområde_nedströms = 654397-137146
|delavrinningsområde_medelhöjd = 66
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 6
|vattendistrikt_id = SE5
|natura_2000_id =
|öar=
|städer=

|fotnoter=

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Kungsvattnet''' är en [[sjö]] i [[Kristinehamns kommun]] i [[Värmland]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|108000}}. Sjön har en area på {{formatnum:0.0906}} kvadratkilometer och ligger {{formatnum:47.1}} [[meter över havet]].

== Delavrinningsområde ==
Kungsvattnet ingår i det [[delavrinningsområde]] (656681-140244) som [[SMHI]] kallar för ''Rinner till Vänern - Värmlandssjön''. Medelhöjden är {{formatnum:66}} meter över havet och ytan är {{formatnum:74.78}} kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde ''Göta älv'' (''Röa'') mynnar i havet.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}} Avrinningsområdet består mestadels av [[skog]] (74 procent) och [[jordbruk]] (13 procent). Avrinningsområdet har {{formatnum:0.48}} kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på {{formatnum:0.6}} procent.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Kristinehamns kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}
* {{VISS-länk|EUID=NW655841-139823|text=Kungsvattnet på VISS}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-06}}

[[Kategori:Insjöar i Göta älvs avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Värmland]]
[[Kategori:Insjöar i Kristinehamns kommun]]

title: Kungsvattnet · Insjö

Land: Sverige

Län: Värmlands län

Kommun: Kristinehamns kommun

Landskap: Värmland

Socken: Visnums-Kils socken

title: Mått

title: Flöden

Huvudavrinningsområde: Göta älvs huvudavrinningsområde (108000)

title: Övrigt

Vattendistrikt: Vattenmyndigheten Västerhavet (SE5)

Limnisk ekoregion: Sydväst, söder om norrlandsgränsen, inom vattendelaren till Västerhavets avrinningsområde, under 200 m ö.h.

title: Delavrinningsområde

Namn: Rinner till Vänern - Värmlandssjön

Utflöde: Göta älv (Röa)


text:
# Leucotrichia viridis
Leucotrichia viridis är en nattsländeart som beskrevs av Oliver S. Flint Jr. 1967. Leucotrichia viridis ingår i släktet Leucotrichia och familjen smånattsländor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Leucotrichia viridis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|nattslände|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Leucotrichia viridis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Nattsländor]]
| ordo = Trichoptera
| familia_sv = [[Smånattsländor]]
| familia = Hydroptilidae
| genus_sv =
| genus = [[Leucotrichia]]
| species_sv =
| species = '''Leucotrichia viridis'''
| taxon = Leucotrichia viridis
| taxon_authority = [[Oliver S. Flint Jr.|Flint]], 1967
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Hydroptiloidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Leucotrichia viridis'''''<ref name = "col727"/> är en [[nattsländor|nattslände]]art som beskrevs av [[Oliver S. Flint Jr.]] 1967. ''Leucotrichia viridis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Leucotrichia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[smånattsländor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/leucotrichia+viridis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col727"> (2001) , website, Trichoptera World Checklist, 08-Jan-2001</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Smånattsländor]]
[[Kategori:Leucotrichia|viridis]]

title: Systematik

Ordning: Nattsländor · Trichoptera

Överfamilj: Hydroptiloidea

Familj: Smånattsländor · Hydroptilidae

Släkte: Leucotrichia

Art: Leucotrichia viridis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Flint, 1967


text:
# Tshuhtshoaivi
Tshuhtshoaivi är ett berg i Finland. Det ligger i Enontekis i landskapet Lappland, i den norra delen av landet, 1 000 km norr om huvudstaden Helsingfors. Toppen på Tshuhtshoaivi är 672 meter över havet, eller 94 meter över den omgivande terrängen. Bredden vid basen är 2,7 km.
Terrängen runt Tshuhtshoaivi är huvudsakligen platt, men västerut är den kuperad.  Trakten runt Tshuhtshoaivi är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer. Det finns inga samhällen i närheten. Omgivningarna runt Tshuhtshoaivi är i huvudsak ett öppet busklandskap.

title: Tshuhtshoaivi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Finland|datum=2016-05}}
{{geobox
| Mountain
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name              = Tshuhtshoaivi
| native_name       =
| other_name        = Tshohtshoaivi
| category          = Berg
| etymology         =
<!-- *** Bild *** -->
| image             =
| image_caption     =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country           = Finland
| country_flag      = true
| state             = [[Lappland, Finland|Lappland]]
| region            = [[Fjäll-Lapplands ekonomiska region]]
| district          =
| municipality      =
<!-- *** Bergskedja *** -->
| range             =
<!-- *** Läge och höjd *** -->
| location          =
| elevation         = 578
| elevation_note    =
| prominence        =
| prominence_note   =
| lat_d             = 68.9742
| lat_m             =
| lat_s             =
| lat_NS            =
| long_d            = 21.8617
| long_m            =
| long_s            =
| long_EW           =
<!-- *** Egenskaper *** -->
| geology           =
| orogeny           =
| period            =
| biome             =
| plant             =
| animal            =
<!-- *** Tillgänglighet och bestigning *** -->
| public            =
| access            =
| ascent            =
| ascent_date       =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free              =
| free_type         =
<!-- *** Kartor *** -->
| map               = {{Kartposition Finland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption       = Läge i Finland
| map_locator       = Finland
| map_locator_x     =
| map_locator_y     =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes         =
| other_name1       = Tšuhtšoaivi
| state_type        = Landskap
| region_type       = [[Ekonomisk region (Finland)|Ekonomisk region]]
| coordinates_note  = {{anmärkning|Position justerad utifrån höjddata (DEM 3") från Viewfinder Panoramas.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}}
| height            = 94
| width             = {{formatnum:2.7}}
| width_unit        = km
| highest_elevation = 672
| timezone_label    = Europe/Helsinki
| utc_offset        = +2
| utc_offset_DST    = +3
| timezone          = [[Eastern European Time|EET]]
| timezone_DST      = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
| geonames          = 633920
}}

'''Tshuhtshoaivi''' är <!--T.MT-->ett [[berg]] i [[Finland]].<ref name = "gn633920"/> Det ligger i [[Enontekis]] i landskapet <!--ADM1-->[[Lappland, Finland|Lappland]], i den norra delen av landet, {{formatnum:1000}} km norr om huvudstaden [[Helsingfors]]. Toppen på Tshuhtshoaivi är {{formatnum:672}} meter över havet,{{anmärkning|Framräknat ur höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} eller {{formatnum:94}} meter över den omgivande terrängen{{anmärkning|[[Primärfaktor]] framräknad ur höjddata (DEM 3") från Viewfinder Panoramas.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}}. Bredden vid basen är {{formatnum:2.7}} km.{{anmärkning|Största utsträckningen av den höjdkurva som ger primärfaktorn.}}

Terrängen runt Tshuhtshoaivi är huvudsakligen platt, men västerut är den kuperad.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 km radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}}  Trakten runt Tshuhtshoaivi är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Det finns inga samhällen i närheten. Omgivningarna runt Tshuhtshoaivi är i huvudsak ett öppet [[busklandskap]].<ref name = "nasalandcover"/>

== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Källor ==

<references>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "gn633920">[{{Geonameslänk|gnid=633920|name=tshuhtshoaivi}} Tshuhtshoaivi] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2014-09-25; databasdump nerladdad 2016-04-24</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

[[Kategori:Berg i Lappland, Finland]]
[[Kategori:Berg i Finland 500 meter över havet eller högre]]
[[Kategori:Artiklar med robotjusterad position]]
[[Kategori:Enontekis natur]]

Land: Finland

Landskap: Lappland

Ekonomisk region: Fjäll-Lapplands ekonomiska region

Tidszon: EET (UTC+2)

- sommartid: EEST (UTC+3)


text:
# Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori
Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori (CISL) är en italiensk facklig centralorganisation som representerar olika katolska grupper knutna till kristdemokratin i Italien. CISL bildades den 30 april 1950 när katoliker i Confederazione Generale Italiana del Lavoro (CGIL) lämnade den senare efter meningsskiljaktigheter med kommunisterna angående en generalstrejk.

wikitext:
{{Fackförbund
| namn = Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori
| färgkod = #ccc
| ordförande =
| generalsekreterare = Raffaele Bonanni
| grundad = [[30 april]] [[1950]]
| land = {{flagga|Italien}}
| huvudkontor = Rom
| medlemsantal = 	4 507 349 <sup>(2008)</sup>
| huvudorganisation = [[Internationella fackliga samorganisationen|IFS]], [[Europeiska fackliga samorganisationen|EFS]], [[TUAC]]
| webbplats = [http://www.cisl.it www.cisl.it]
}}
[[Fil:CISL.svg|miniatyr|]]
'''Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori''' (CISL) är en [[Italien|italiensk]] [[Central arbetstagarorganisation|facklig centralorganisation]] som representerar olika [[Katolicism|katolska]] grupper knutna till [[kristdemokrati]]n i Italien. CISL bildades den [[30 april]] [[1950]] när [[katolik]]er i [[Confederazione Generale Italiana del Lavoro]] (CGIL) lämnade den senare efter meningsskiljaktigheter med [[Kommunism|kommunisterna]] angående en [[generalstrejk]].

== Se även ==
* [[Confederazione Generale Italiana del Lavoro]] (CGIL)
* [[Unione Italiana del Lavoro]] (UIL)

[[Kategori:Italienska fackliga organisationer]]
[[Kategori:Fackliga organisationer bildade 1950]]
[[Kategori:Fackliga centralorganisationer]]

title: Information

Generalsekreterare: Raffaele Bonanni

title: Historia

Land: Italien

Huvudkontor: Rom

Huvudorganisation: IFS, EFS, TUAC

title: Övrigt


text:
# Skepp o' skoj
Skepp o' skoj är en åkattraktion på nöjesfältet Liseberg i Göteborg som invigdes 27 juni 2012. Attraktionen är ett samarbete mellan Liseberg och Stena Line, och båtarna är utformade som små Stenabåtar.
Attraktionen består av tio båtar som åker mellan två metallskenor i en stor bassäng. Skenorna är fästa i bassängens botten och leder båtarna runt banan. Båtarna är utrustade med ratt, gaspedal och en inbyggd motor, och båtarna går att styra till viss del, även om de håller sig mellan skenorna. Miljön som båtarna åker runt i är inspirerad av Göteborgs hamn och skärgård, med modeller av Älvsborgs fästning, Eriksbergs bockkran, bojar, fyrar och vindkraftverk. De åkande barnen får ha på sig flytväst och efter åkturen fotograferas de av en automat som sedan skriver ut ett "förarbevis" i form av ett plastkort.

## Barnbåtarna
I den bassäng där Skepp o' skoj ligger idag låg tidigare Barnbåtarna. De hade många likheter med Skepp o'skoj, men kunde styras fritt i bassängen, som inte hade några öar eller scenografi. Barnbåtarna stängdes 2011 för att ge plats åt Skepp o' skoj.

## Bilder
- Wikimedia Commons har media som rör Skepp o' skoj.

- Båtar i kö vid påstigningen
- Innan åkturen börjar får barnen ta på sig flytväst
- En modell av en typisk Göteborgskran
- Modell av Nya Älvsborg
- Parkerade båtar under en modell av Eriksbergs bockkran
- Båtar vid avstigningsplattformen
- Båtar i kö vid påstigningsplattformen
- En båt på väg att runda modellen av fyren Pater Noster
- Modell av Vinga fyr

title: Skepp o' skoj

wikitext:
{{Åkattraktion
| namn = Skepp o' skoj
| bild = Skepp o' skoj 62.jpg
| bildtext = En båt som precis avgått från hamnen.
| åkattraktionstyp = Vattenbana
| koordinater = {{coord|57|41|34.59|N|11|59|34.04|E|region:SE|display=title,inline}}
| nöjespark = [[Liseberg]]
| plats = {{Flaggbild|Sverige}} [[Göteborg]], [[Sverige]]
| öppnade = [[27 juni]] [[2012]]
| stängde =
| status = Öppen
| tillverkningsår = [[2012]]
| tillverkare = [[Liseberg AB]]
| tillverkarland = {{flaggbild|Sverige}} [[Sverige]]
| tillverkarbeteckning =
| designer =
| typ =
| typ2 =
| kostnad = ca 15 000 000 [[svenska kronor|SEK]]<ref name=lisepedia/>
| bredd =
| djup =
| kvadratmeter =
| höjd =
| höjd över havet =
| lyfthöjd =
| lyfthöjd över havet =
| banlängd =
| banvidd =
| uppdragslängd =
| fallhöjd =
| diameter =
| g-kraft max =
| g-kraft min =
| hastighet =
| huvudrotation =
| lutning vertikalt =
| lutning horisontellt =
| inversioner =
| bromstyp =
| vikt =
| vattenmängd =
| pumpkapacitet =
| åkdonstyp singular =
| åkdonstyp plural =
| åkdonsutförande =
| åkdonsantal = 10
| passagerareåkdon = 2
| passagerare totalt = 20
| åkdonssektioner =
| åkdonslängd =
| åkdonsbredd =
| åkdonsvikt =
| åktid =
| kapacitet =
| avgift = 2 åkkuponger
Lilla Åkpasset
Stora Åkpasset
| längdgräns = 110 cm
| längdgräns med vuxen = Ingen begränsning
| video = Skepp o' skoj invigning.ogv
| videoinfo = Video från invigningen av Skepp o' skoj
}}

[[Bild:Skepp o' skoj 63.JPG|thumb|260px|Tre båtar på tur bland attraktionens scenografi i juni 2012.]]
'''Skepp o' skoj''' är en åkattraktion på [[nöjesfält]]et [[Liseberg]] i [[Göteborg]] som invigdes 27 juni 2012.<ref name=invigning/> Attraktionen är ett samarbete mellan Liseberg och [[Stena Line]], och båtarna är utformade som små Stenabåtar.

Attraktionen består av tio båtar som åker mellan två metallskenor i en stor bassäng. Skenorna är fästa i bassängens botten och leder båtarna runt banan. Båtarna är utrustade med ratt, gaspedal och en inbyggd motor, och båtarna går att styra till viss del, även om de håller sig mellan skenorna. Miljön som båtarna åker runt i är inspirerad av [[Göteborgs hamn]] och [[Göteborgs skärgård|skärgård]], med modeller av [[Älvsborgs fästning]], [[Eriksberg, Göteborg|Eriksbergs bockkran]], [[boj]]ar, [[fyr]]ar och [[vindkraftverk]]. De åkande barnen får ha på sig flytväst och efter åkturen fotograferas de av en automat som sedan skriver ut ett "förarbevis" i form av ett plastkort.<ref name=tjuvkika/>

==Barnbåtarna==
{{huvudartikel|Barnbåtarna}}
I den bassäng där Skepp o' skoj ligger idag låg tidigare ''[[Barnbåtarna]]''. De hade många likheter med Skepp o'skoj, men kunde styras fritt i bassängen, som inte hade några öar eller [[scenografi]]. [[Barnbåtarna]] stängdes 2011 för att ge plats åt Skepp o' skoj.

==Bilder==
* {{commonscat}}
<gallery>
Skepp o' skoj 30.JPG|Båtar i kö vid påstigningen
Skepp o' skoj 39.JPG|Innan åkturen börjar får barnen ta på sig flytväst
Skepp o' skoj 04.JPG|En modell av en typisk Göteborgskran
Skepp o' skoj 05.JPG|Modell av [[Nya Älvsborg]]
Skepp o' skoj 17 - Boats in harbour.JPG|Parkerade båtar under en modell av [[Eriksberg, Göteborg|Eriksbergs bockkran]]
Skepp o' skoj 14 - Boats at the exit.JPG|Båtar vid avstigningsplattformen
Skepp o' skoj 23 - Boats at the entrance.jpg|Båtar i kö vid påstigningsplattformen
Skepp o' skoj 67.JPG|En båt på väg att runda modellen av fyren [[Pater Noster (fyr)|Pater Noster]]
Skepp o' skoj 44.jpg|Modell av [[Vinga|Vinga fyr]]
Skepp o' skoj 47.JPG
Skepp o' skoj 49.JPG
Skepp o' skoj 66.JPG
</gallery>

== Se även ==

* [[Barnbåtarna]]
* [[Stena Line]]
* [[Liseberg]]

==Referenser==
<references>
<ref name=lisepedia>{{Webbref |url=http://www.lisepedia.se/Skepp_o%27_skoj |titel=Skepp o' skoj |utgivare=Liseberg |verk=Lisepedia |hämtdatum=2014-09-09 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20140910200313/http://www.lisepedia.se/Skepp_o%27_skoj |arkivdatum=2014-09-10 }}</ref>
<ref name=invigning>Liseberg, pressmeddelande: [http://www.mynewsdesk.com/se/pressroom/liseberg/pressrelease/view/invigning-av-skepp-o-skoj-paa-liseberg-775493 Invigning av Skepp o’ skoj på Liseberg] {{Wayback|url=http://www.mynewsdesk.com/se/pressroom/liseberg/pressrelease/view/invigning-av-skepp-o-skoj-paa-liseberg-775493 |date=20120630003933 }}</ref>
<ref name=tjuvkika>Liseberg pressmeddelande: [http://www.mynewsdesk.com/se/pressroom/liseberg/pressrelease/view/tjuvkika-paa-nya-skepp-o-skoj-767243 Tjuvkika på nya Skepp o' skoj] {{Wayback|url=http://www.mynewsdesk.com/se/pressroom/liseberg/pressrelease/view/tjuvkika-paa-nya-skepp-o-skoj-767243 |date=20120602032126 }}</ref>
</references>

{{Liseberg}}

[[Kategori:Åkattraktioner på Liseberg]]

title: Typ av åkattraktion

Typ av åkattraktion: Vattenbana

title: Plats

Nöjespark: Liseberg · Göteborg, Sverige

Status: Öppen

title: Tillverkning

Tillverkare: Liseberg AB · Sverige

Kostnad: ca 15 000 SEK

title: Kapacitet

Antal: 10 st · à 2 passagerare

Passagerare totalt: 20 st

title: Övrigt

Avgift: 2 åkkuponger · Lilla Åkpasset · Stora Åkpasset

Längdgräns i vuxens sällskap: Ingen begränsning

title: Video

Video: Video från invigningen av Skepp o' skoj


text:
# Bernd Riexinger
Bernd Riexinger, född 30 oktober 1955 i Leonberg i Baden-Württemberg, är en tysk politiker (Die Linke). Han var 2012–2021 den ena av Die Linkes två partiledare. Riexinger är utbildad till banktjänsteman och har arbetat inom banksektorn och senare som fackföreningstjänsteman.

title: Bernd Riexinger

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}
'''Bernd Riexinger''', född [[30 oktober]] [[1955]] i [[Leonberg]] i [[Baden-Württemberg]], är en tysk politiker ([[Die Linke]]). Han var 2012–2021 den ena av Die Linkes två partiledare. Riexinger är utbildad till banktjänsteman och har arbetat inom banksektorn och senare som fackföreningstjänsteman.

== Källor ==
{{nowp|url=https://no.wikipedia.org/w/index.php?title=Bernd_Riexinger&oldid=11434673|artikel=Bernd Riexinger|datum=27 november 2012}}
{{dewp|artikel=Bernd Riexinger}}

===Noter===
<references/>

== Externa länkar ==
* {{commonscat WD}}
* [http://riexinger.die-linke-bw.de/ Bernd Riexingers hemsida]
* {{DNB-Portal|129510319|TYP=Litteratur av}}
* [http://www.spiegel.de/politik/deutschland/linke-chef-riexinger-will-die-gemeinsamkeiten-in-der-partei-betonen-a-839129.html Spiegel-intervju med Bernd Riexinger] [[Spiegel Online]]  22 juni 2012

{{successionsbox
|föregångare=[[Gesine Lötzsch]]
[[Klaus Ernst]]
|titel=Partiledare för [[Die Linke]]
tills.m. [[Katja Kipping]]
|år=2012–2021
|efterträdare=[[Janine Wissler]]
[[Susanne Hennig-Wellsow]]}}

{{STANDARDSORTERING:Riexinger, Bernd}}
[[Kategori:Die Linke-politiker]]
[[Kategori:Tyska partiledare]]
[[Kategori:Födda 1955]]
[[Kategori:Personer från Leonberg]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Levande personer]]

title: Befattning

Befattning: Partiledare (2012–) · Ledamot av Förbundsdagen · 19:e tyska förbundsdagen, Stuttgart II (2017–2021) · Ledamot av Förbundsdagen · 20:e tyska förbundsdagen, Landesliste Baden-Württemberg (2021–)

title: Politiskt parti

Politiskt parti: Die Linke · Arbeit & soziale Gerechtigkeit – Die Wahlalternative


text:
# Southern African Large Telescope
Southern African Large Telescope (SALT) är ett spegelteleskop som ligger i Sutherland i Norra Kapprovinsen i Sydafrika.
SALT är södra halvklotets största teleskop med en 11,1 meter lång och 9,8 meter bred spegel som är uppbyggd av 91 hexagonala speglar. Utformningen påminner om Hobby–Eberly-teleskopet i Texas i USA. SALT har byggts av ett internationellt konsortium med medlemmar från  Sydafrika, USA, Tyskland, Polen, Indien, Storbritannien och Nya Zeeland och har varit i drift sedan 2011.

title: Southern African Large Telescope

wikitext:
{{Geobox|Building
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                  = Southern African Large Telescope
| native_name           =
| category              = Teleskop
<!-- *** Namn **** -->
| official_name         =
| etymology             =
| nickname              =
<!-- *** Bild *** -->
| image                 = Southern_African_Large_Telescope_720x576px.jpg
| image_caption         = Southern African Large Telescope sett utifrån.
<!-- *** Land, region mm *** -->
| country               = Sydafrika
| country_flag          = true
| state                 = [[Norra Kapprovinsen]]
| region                = [[Karoo]]
| district              =
| municipality          = [[Sutherland, Sydafrika|Sutherland]]
<!-- *** Läge *** -->
| location              =
| elevation             = 1783
| lat_d                 = 32| lat_m = 22| lat_s = 33.55| lat_NS = S
| long_d                = 20| long_m = 48| long_s = 38.40| long_EW = E
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                = | length_orientation =
| width                 = | width_orientation =
| height                =
| depth                 =
| volume                =
| area                  =
<!-- *** Egenskaper *** -->
| author                =
| style                 =
| material              = Stål
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established           = 2005
| date                  =
| owner                 =
| management            =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public                =
| visitation            =
| access                = Guidade turer måndag-fredag 10:30 och 14:30, lördag 11:30 och 14:30
| access_type = Besökstider
<!-- *** UNESCO mm *** -->
| whs_name              =
| whs_year              =
| whs_number            =
| whs_region            =
| whs_criteria          =
| iucn_category         =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                  = | free_type =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                   =
| map_caption           =
| map_locator_x         =
| map_locator_y         =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website               = http://www.salt.ac.za/
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes             =
}}

'''Southern African Large Telescope''' (SALT) är ett [[spegelteleskop]] som ligger i [[Sutherland, Sydafrika|Sutherland]] i [[Norra Kapprovinsen]] i [[Sydafrika]].

SALT är södra halvklotets största teleskop med en 11,1 meter lång och 9,8 meter bred spegel som är uppbyggd av 91 [[hexagon]]ala speglar. Utformningen påminner om [[Hobby–Eberly-teleskopet]] i [[Texas]] i [[USA]]. SALT har byggts av ett internationellt konsortium med medlemmar från  Sydafrika, USA, [[Tyskland]], [[Polen]], [[Indien]], [[Storbritannien]] och [[Nya Zeeland]] och har varit i drift sedan 2011.<ref>{{webref|url=
https://www.salt.ac.za|titel=The Southern African Large Telescope|språk=engelska|hämtdatum=2020-09-27}}</ref><ref>{{webref|url=http://www.physics.rutgers.edu/ast/ast-salt.html|titel=
Southern African Large Telescope (SALT)|språk=engelska|hämtdatum=2020-09-27}}</ref>

==Bilder==
[[Fil:Salt mirror.jpg|miniatyr|Primärspegeln på SALT.]]

[[Fil:Telescope Cleaning.webm|miniatyr|Tvättning av spegeln med [[torris]].]]

==Källor==
<references/>

== Se även ==
* [[La Silla]]
* [[Very Large Telescope]]
* [[European Extremely Large Telescope]]

{{commonsbox}}

[[Kategori:Jordbaserade teleskop]]
[[Kategori:Vetenskap i Sydafrika]]

Land: Sydafrika

Delstat: Norra Kapprovinsen

Region: Karoo

Kommun: Sutherland

Material: Stål


text:
# Sanxion
Sanxion är ett sidscrollande shoot 'em up-spel från 1986 utvecklat av Thalamus avsett att användas tillsammans med en Commodore 64. 1989 gjordes en version till ZX Spectrum.

title: Sanxion

wikitext:
{{Datorspelsfakta
|speltitel       = Sanxion
|bild            =
|bildtext        =
<!-- Information -->
|originaltitel   =
|år = [[Datorspelsåret 1986|1986]], [[Datorspelsåret 1989|1989]]
|utvecklare      = [[Thalamus (datorspelsföretag)|Thalamus]]
|utgivare        =
|genre           =
|perspektiv      =
|spelare         =
|format          = [[Commodore 64]] (1986), [[ZX Spectrum]] (1989)
|spelmotor       =
|media           =
|pal60           =
|bildformat      =
|systemkrav      =
|inenheter       =
|version         =
|webbsida        =
<!-- Arbetslag -->
|producent       =
|författare      =
|speldesign      =
|karaktärsdesign =
|musik           =
|ljuddesign      =
|grafikdesign    =
|animation       =
|programmering   =
|leveldesign     =
<!-- Spelserie -->
|spelserie       =
|föregångare     =
|expansioner     =
|expansion till  =
|uppföljare      =
<!-- Distribution -->
|sverigedistribution        =
|skandinaviendistribution   =
|europadistribution         =
|usadistribution            =
|japandistribution          =
|australiendistribution     =
|asiendistribution          =
|kinadistribution           =
|koreadistribution          =
|internationelldistribution =
|internetdistribution       =
|internetsida               =
<!-- Ålderrekommendation -->
|bbfc  =
|cero  =
|elspa =
|esrb  =
|oflc  =
|pegi  =
|usk   =
}}
'''Sanxion''' är ett sidscrollande [[shoot 'em up]]-spel från [[1986]] utvecklat av [[Thalamus (datorspelsföretag)|Thalamus]] avsett att användas tillsammans med en [[Commodore 64]]. 1989 gjordes en version till [[ZX Spectrum]].

[[Kategori:C64-spel]]
[[Kategori:ZX Spectrum-spel]]
[[Kategori:Datorspel 1986]]

title: Arbetslag

Musik: Rob Hubbard


text:
# Colletes sidemii
Colletes sidemii är en biart som beskrevs av Radoszkowski 1891. Colletes sidemii ingår i släktet sidenbin, och familjen korttungebin. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Colletes sidemii

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|bi|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Colletes sidemii''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Korttungebin]]
| familia = Colletidae
| genus_sv = [[Sidenbin]]
| genus = Colletes
| species_sv =
| species = '''Colletes sidemii'''
| taxon = Colletes sidemii
| taxon_authority = Radoszkowski, 1891
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Apoidea
| superfamilia_sv = [[Bin]]
| synonyms =
}}

'''''Colletes sidemii'''''<ref name = "col391"/><ref name = "col40468"/> är en [[bin|bi]]art som beskrevs av Radoszkowski 1891. ''Colletes sidemii'' ingår i [[släkte]]t [[Colletes|sidenbin]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[korttungebin]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/colletes+sidemii/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col391"> (2008) , manuscript, World Bee Checklist Project - update 2008-09</ref>
<ref name = "col40468"> (2004) , manuscript, Checklist of the Colletinae of the world</ref>
<ref name = "source">''ITIS Bees: World Bee Checklist''. Ruggiero M. (project leader), Ascher J. et al., 2009-09-28</ref>
</references>

[[Kategori:Sidenbin]]
[[Kategori:Colletes|sidemii]]

title: Systematik

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Bin · Apoidea

Familj: Korttungebin · Colletidae

Släkte: Sidenbin · Colletes

Art: Colletes sidemii

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Radoszkowski, 1891


text:
# Jukhang-dong
Jukhang-dong (koreanska: 죽항동) är en stadsdel i staden Namwon i provinsen Norra Jeolla i södra delen av Sydkorea, 240 km söder om huvudstaden Seoul.

title: Jukhang-dong

wikitext:
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Jukhang-dong
| native_name          = 죽항동
| other_name           =
| category             = Stadsdel
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Sydkorea
| country_flag         = true
| state                = [[Norra Jeolla]]
| state_type           = Provins
| region               = [[Namwon]]
| region_type          = Kommun
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 = 0.69
| area_note            = <ref name="sy"/>
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           = 3425
| population_date      = 31 dec 2020
| population_note      = <ref name="sy"/>
| population_density   = auto
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Koreansk normaltid|KST]]
| utc_offset           = +9
| timezone_DST         =
| utc_offset_DST       =
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Sydkorea|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Sydkorea
| map_locator          = Sydkorea
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = 35.4062
| long_d               = 127.3824
| timezone_label       = Asia/Seoul
}}

'''Jukhang-dong''' ([[koreanska]]: '''죽항동''') är en [[Sydkoreas administrativa indelning#Stadsdel|stadsdel]] i staden [[Namwon]] i provinsen [[Norra Jeolla]] i södra delen av [[Sydkorea]], {{formatnum:240}} km söder om huvudstaden [[Seoul]].

==Källor==
<references>
<ref name="sy">{{Webbref|url=https://www.namwon.go.kr/board/download.do?boardId=BBS_0000121&menuCd=DOM_000000204014003002&orderBy=REGISTER_DATE%20ASC&paging=ok&startPage=1&categoryCode1=A_2021&dataSid=306291&command=update&fileSid=215597
|titel=2021년 통계연보 (Statistisk årsbok 2021 med data per 31 dec 2020)|hämtdatum=2022-10-12|verk=Tabell 3, Households and Population by Eup, Myeon and Dong, Invånarantal inklusive utländska medborgare|format=xls|utgivare=Namwon-si|sid=|språk=engelska}}</ref>
</references>

[[Kategori:Indelningar i Norra Jeolla]]

Land: Sydkorea

Provins: Norra Jeolla

Kommun: Namwon

Befolkningstäthet: 4 964 invånare/km²

Tidszon: KST (UTC+9)