text:
# IFK Eskilstuna
|Balsta Allé där klubben spelar sina hemmamatcher.]]
IFK Eskilstuna, bildad 9 september 1897, är en idrottsförening från Eskilstuna i Sverige, främst känd för sitt fotbollslag, som vann SM-guld 1921 och var med i den allra första Allsvenskan 1924/1925.

## Fotboll
IFK tillhör säsongen 2025 Division 3 i fotboll för herrar.
Anrika IFK spelar sina hemmamatcher på Balsta Allé. Hemmadressen består av blå tröja, vit byxa och blå strumpor. Historiskt har de blå tröjorna haft svart krage och manschett, samt strumporna varit blåsvarta.
Kansli och ungdomslagen håller till på Balsta IP.

### Svenska mästerskapsmedaljer
Historiskt sett är IFK stadens absolut mest meriterade förening. Första finalmatchen om svenska mästerskapet för IFK:s del gick av stapeln 1921 på Stockholms Stadion i Stockholm. IFK besegrade där Norrköpingslaget IK Sleipner med 2–1 inför 11 695 åskådare. Bertil Kollberg gav Sleipner ledning en bit in i andra halvlek men två mål i slutet, Gösta Pettersson (80:e minuten) och Henning Olsson (84) vände på matchen till IFK Eskilstunas favör. Även säsongen 1923 slutade med final. Denna gång blev emellertid AIK för svåra. Matchen slutade 1–5 (Erik Dahlström IFK:s målskytt i 28:e minuten) inför 9 000 häpna åskådare på Olympiastadion.
IFK Eskilstuna har vidare vunnit svenska mästerskapsguld för juniorer vid två tillfällen, 1970 (finalseger mot Djurgårdens IF) och 1985 (finalseger mot IF Brommapojkarna).

### Allsvenskan
IFK deltog i den allra första upplagan av Allsvenskan säsongen 1924/25. IFK har sedan tillhört denna serie 1924/25-1928/29, 1930/31-1935/36, 1942/43, 1957/58 och 1964. Som bäst har klubben placerat sig 5:a (säsongen 1931/32). I maratontabellen för högsta serien parkerar IFK på 27:e plats. Sammantaget har IFK spelat 14 säsonger i Allsvenskan, senast 1964. Målskillnaden 560-850 vittnar om mindre förtjänstfulla resultat.
IFK spelade allsvenskt kvalspel senast 1981 efter att ha vunnit Division II Norra i överlägsen stil före Örebro SK. I kvalet svarade dock allsvenska Kalmar FF för övermäktigt motstånd; Kalmarseger 2-0 på Fredriksskans följdes av 2-2 på Tunavallen, varigenom Kalmar försvarade sin allsvenska plats. Även säsongen 1987 var IFK inblandat i kampen om en allsvensk plats men laget hamnade slutligen på andra plats i Division I Norra, tätt efter seriesegrande Djurgården (som spelade SM-final säsongen efter). Andraplatsen upprepades 1988, denna gång efter lokalrivalen Örebro SK. Säsongen 1992 ramlade IFK ur Division I och har sedan dess inte lyckats ta sig tillbaka. "Blåtopparna" ligger med 48 säsonger bakom sig femma i maratontabellen för Sveriges näst högsta division.

### Meriter
- Svenska mästare 1921
- Svenskt mästerskapssilver 1923
- 14 säsonger i Allsvenskan (senast 1964)
- Svenska mästare för juniorer 1970 och 1985
- Publikrekord för fotboll i Eskilstuna: 22 491 (mot GAIS 1963)
- IFK toppade maratontabellen för Sveriges näst högsta division maratontabell inför säsongen 2007 då Landskrona BoIS 35 poäng räckte till att överta förstaplatsen.

## Spelare

### Truppen
| Nr | Land    | Pos | Namn                                   |
| -- | ------- | --- | -------------------------------------- |
| -  | Sverige | F   | Adam Padovan (lån från Västerås SK)    |
| -  | Sverige | F   | Albin Malm                             |
| -  | Sverige | MF  | Anders Hellblom (lån från Västerås SK) |
| -  | Sverige | MF  | Brhane Samson Mesfun                   |
| -  | Sverige | F   | Carl Wärme                             |
| -  | Sverige | A   | Eldin Lugonja                          |
| -  | Sverige | MV  | Elis Wahl (lån från Västerås SK)       |
| -  | Sverige | A   | Emil Fritzell                          |
| -  | Sverige | F   | Emin Gadzo                             |
| -  | Sverige | MF  | Fabian Bergsten                        |
| -  | Sverige | MV  | Hampus Hedlund                         |
| -  | Sverige | A   | Isak Westlander                        |
| -  | Sverige | MF  | Jacob Lackell                          |

| Nr | Land                | Pos | Namn                      |
| -- | ------------------- | --- | ------------------------- |
| -  | Sverige             | F   | Jakob Jensen              |
| -  | Sverige             | MF  | Joel Hedström             |
| -  | Sverige             | MF  | Joel Rigö                 |
| -  | Sverige             | MF  | Johannes Andersson        |
| -  | Trinidad och Tobago | MF  | Kristian Lee-Him          |
| -  | Sverige             | MF  | Mohammed Wahap            |
| -  | Sverige             | MV  | Petter Björkman           |
| -  | Sverige             | F   | Robin Larsen              |
| -  | Sverige             | F   | Robin Twine               |
| -  | Sverige             | MF  | Sebastian Shahriarolmolki |
| -  | Sverige             | F   | Sermed Habib              |
| -  | Sverige             | A   | Simon Wigren              |
| -  | Sverige             | F   | Yusuf Aziz                |

### Kända spelare
- Kennet Andersson, spelade för IFK som ungdom, sedermera landslagsman för Sverige, allsvensk spelare i IFK Göteborg och IFK Norrköping samt professionell i Belgien, Frankrike, Italien och Turkiet.
- Sebastian Larsson, sedermera landslagsman för Sverige och professionell i England.
- Marcus Danielson,  ”Allsvenskans mest värdefulla spelare” för säsongen 2019.
- Kent Karlsson, spelade för IFK som ungdom, sedermera landslagsman för Sverige, allsvensk spelare i Åtvidabergs FF. Avslutade sin spelarkarriär i moderklubben 1980. Tränarmeriter i bland annat Åtvidabergs FF, IFK Norrköping, Örebro SK, FC Köpenhamn och Lyngby BK.
- Jyrki Nieminen, spelade 1978 i IFK Eskilstuna, sedermera landslagsman för Finland och allsvensk spelare i AIK

### Flest allsvenska matcher
Följande spelare har spelat 100 eller fler allsvenska matcher för IFK, samtliga på 1920- och 1930-talen.
- Axel "Ribba" Andersson (152)
- Gösta Ekman (141)
- Åke Andersson (134)
- Einar Kempe (134)
- Bertil "Iffa" Karlsson (131)
- Sture Hult (121)
- Knut "Knaper" Andersson (118)
- Ruben Nilsson (107)
- Einar Lindgren  (105)
- Rune Carlsson (100)

### Landslagsspelare
21 spelare i klubben har representerat svenska landslaget. Förutom Kent Karlsson, som spelade en landskamp 1977 sedan han återvänt till Eskilstuna, är alla landslagsframträdanden från klubbens tidiga framgångstid.
- Rune Carlsson (1909–1943), 7 matcher 1930–1934
- Bertil Karlsson (1899–1976), 6 matcher (5 mål) 1921–1930
- Harry Lundahl (1905–1988), 5 matcher (1 mål) 1931–1933
- Sture Hult (1910–1995), 5 matcher 1932
- Olof Ohlsson (1888–1962), 4 matcher (1 mål) 1908
- Roger Karlsson (1911–1937), 4 matcher (2 mål) 1934–1935
- Bengt Essman (1913–1990), 4 matcher 1935
- Erik Dahlström (1894–1953), 3 matcher (2 mål) 1912–1921
- Einar Halling-Johansson (1893–1958), 3 matcher 1917–1918
- Vidar Stenborg (1894–1960), 2 matcher 1917–1921
- Ragnar Eriksson (1893–1978), 2 matcher 1920
- Gösta Peijne (1895–1972), 2 matcher 1921–1923
- Harald Andersson (1892–1979), 1 match 1921
- Ruben Nilsson (1899–1977), 1 match 1921
- Harry Rosenlind (1900–1968), 1 match 1926
- Knut Lensing (1896–1960), 1 match 1927
- Åke Andersson (1906–1982), 1 match (1 mål) 1930
- Einar Kempe (1903–1948), 1 match (1 mål) 1932
- Lennart Askerlund (1918–1957), 1 match 1937
- Ragnar Larsson (1916–2008), 1 match (2 mål) 1939
- Kent Karlsson (född 1945), 1 match 1977

IFK Eskilstuna har även haft fyra finländska landslagsmän i truppen:
- Kari Virtanen (född 1958), 13 matcher 1980–1981
- Pertti Jantunen (född 1952), 8 matcher 1978
- Jyrki Nieminen (född 1951), 8 matcher (2 mål) 1978
- Stefan Lindström (född 1953), 4 matcher 1979

## Bandy
I bandy spelade klubben i Sveriges högsta division säsongerna 1933 och 1934.

### Fotnoter
1. ↑  Martin Alsiö (12 augusti 2004). ”De allsvenska klubbarnas födelsedagar”. Bolletinen. http://www.bolletinen.se/sfs/allsvenskan/grundades.pdf. Läst 10 oktober 2011.
2. ↑  ”Sportboken - FOTBOLLBOKEN”. www.sportboken.com. http://www.sportboken.com/kategori.asp?id=1077. Läst 24 september 2019.
3. ↑  ”Herr”. IFK Eskilstuna. Arkiverad från originalet den 18 maj 2022. https://web.archive.org/web/20220518153625/https://ifkeskilstuna.com/lagen/herr/. Läst 12 maj 2022.
4. ↑  Allsvenskan genom tiderna (1988), sid. 216–217.
5. 1 2  ”IFK Eskilstuna”. eu-football.info. https://eu-football.info/_club.php?id=696. Läst 8 juni 2024.

title: IFK Eskilstuna

wikitext:
{{Svensk fotbollsklubb|
|ort= {{flaggbild|SVE}} [[Eskilstuna]], [[Sverige]]
|grundad= [[9 september]] [[Sportåret 1897|1897]]
|pattern_la1=_whitelines
|pattern_b1=
|pattern_ra1=_whitelines
|leftarm1=0000ff
|body1=0000ff
|rightarm1=0000ff
|shorts1=00000
|socks1=0000ff
|pattern_la2=
|pattern_b2=
|pattern_ra2=
|leftarm2=FFFFFF
|body2=FFFFFF
|rightarm2=FFFFFF
|shorts2=FFFFFF
|socks2=FFFFFF
|mästare= 1 ([[Svenska mästerskapet i fotboll 1921|1921]])
|cupmästare=
|säsallsv= 14
|senast= [[Fotbollsallsvenskan 1964|1964]]
|allsvmaraton= 28:e
|säsettan= 48
|titel1       = [[Kamratmästerskapen]]
|titel1_antal = '''4''' ([[Sportåret 1901|1901]], [[Sportåret 1902|1902]], [[Sportåret 1917|1917]], [[Sportåret 1918|1918]])
|senastettan= [[Division 1 i fotboll 1992|1992]]
|arena= [[Balsta Allé]] (7 200)
|ordförande= {{flaggbild|Sverige}} Pierre Kubalski
|tränare= {{flaggbild|Sverige}} Armin Suljic
|webbplats= [http://www.ifkeskilstuna.com/ www.ifkeskilstuna.com]
}}
|[[Balsta Allé]] där klubben spelar sina hemmamatcher.]]
'''IFK Eskilstuna''', bildad [[9 september]] [[Sportåret 1897|1897]]<ref>{{webbref|url=http://www.bolletinen.se/sfs/allsvenskan/grundades.pdf|titel=De allsvenska klubbarnas födelsedagar|utgivare=Bolletinen|språk=svenska|författare=Martin Alsiö|datum=2004|hämtdatum=10 oktober 2011}}</ref>, är en [[idrottsförening]] från [[Eskilstuna]] i [[Sverige]], främst känd för sitt fotbollslag, som vann SM-guld 1921 och var med i den allra första Allsvenskan 1924/1925.

== Fotboll ==
IFK tillhör säsongen 2025 [[Division 3 i fotboll för herrar]].
Anrika IFK spelar sina hemmamatcher på [[Balsta Allé]]. Hemmadressen består av blå tröja, vit byxa och blå strumpor. Historiskt har de blå tröjorna haft svart krage och manschett, samt strumporna varit blåsvarta. <ref>{{Webbref|titel=Sportboken - FOTBOLLBOKEN|url=http://www.sportboken.com/kategori.asp?id=1077|verk=www.sportboken.com|hämtdatum=2019-09-24}}</ref>

Kansli och ungdomslagen håller till på Balsta IP.

=== Svenska mästerskapsmedaljer ===
Historiskt sett är IFK stadens absolut mest meriterade förening. Första finalmatchen om svenska mästerskapet för IFK:s del gick av stapeln 1921 på [[Olympiastadion|Stockholms Stadion]] i [[Stockholm]]. IFK besegrade där [[Norrköping]]slaget [[IK Sleipner]] med 2–1 inför 11 695 åskådare. [[Bertil Kollberg]] gav Sleipner ledning en bit in i andra halvlek men två mål i slutet, [[Gösta Pettersson (fotbollsspelare)|Gösta Pettersson]] (80:e minuten) och [[Henning Olsson (IFK Eskilstuna)|Henning Olsson]] (84) vände på matchen till IFK Eskilstunas favör. Även säsongen 1923 slutade med final. Denna gång blev emellertid [[AIK]] för svåra. Matchen slutade 1–5 ([[Erik Dahlström]] IFK:s målskytt i 28:e minuten) inför 9 000 häpna åskådare på Olympiastadion.

IFK Eskilstuna har vidare vunnit svenska mästerskapsguld för juniorer vid två tillfällen, 1970 (finalseger mot [[Djurgårdens IF Fotbollförening|Djurgårdens IF]]) och 1985 (finalseger mot [[IF Brommapojkarna]]).

=== Allsvenskan ===
IFK deltog i den allra första upplagan av [[Allsvenskan (fotboll)|Allsvenskan]] säsongen [[Fotbollsallsvenskan 1924/1925|1924/25]]. IFK har sedan tillhört denna serie 1924/25-1928/29, 1930/31-1935/36, 1942/43, 1957/58 och 1964. Som bäst har klubben placerat sig 5:a (säsongen [[Fotbollsallsvenskan 1931/1932|1931/32]]). I maratontabellen för högsta serien parkerar IFK på 27:e plats. Sammantaget har IFK spelat 14 säsonger i Allsvenskan, senast [[Fotbollsallsvenskan 1964|1964]]. Målskillnaden 560-850 vittnar om mindre förtjänstfulla resultat.

IFK spelade allsvenskt kvalspel senast [[Sportåret 1981|1981]] efter att ha vunnit Division II Norra i överlägsen stil före [[Örebro SK]]. I kvalet svarade dock allsvenska [[Kalmar FF]] för övermäktigt motstånd; Kalmarseger 2-0 på [[Fredriksskans IP|Fredriksskans]] följdes av 2-2 på [[Tunavallen]], varigenom Kalmar försvarade sin allsvenska plats. Även säsongen [[Sportåret 1987|1987]] var IFK inblandat i kampen om en allsvensk plats men laget hamnade slutligen på andra plats i Division I Norra, tätt efter seriesegrande [[Djurgårdens IF Fotboll|Djurgården]] (som spelade SM-final säsongen efter). Andraplatsen upprepades [[Sportåret 1988|1988]], denna gång efter lokalrivalen [[Örebro SK]]. Säsongen [[Sportåret 1992|1992]] ramlade IFK ur [[Division 1 i fotboll för herrar (1987-1999)|Division I]] och har sedan dess inte lyckats ta sig tillbaka. "Blåtopparna" ligger med 48 säsonger bakom sig femma i maratontabellen för Sveriges näst högsta division.

=== Meriter ===
* Svenska mästare 1921
* Svenskt mästerskapssilver 1923
* 14 säsonger i [[Allsvenskan (fotboll)|Allsvenskan]] (senast 1964)
* Svenska mästare för juniorer 1970 och 1985
* Publikrekord för fotboll i Eskilstuna: 22 491 (mot [[GAIS]] 1963)
* IFK toppade maratontabellen för [[Superettan|Sveriges näst högsta division]] maratontabell inför [[Superettan 2007|säsongen 2007]] då [[Landskrona BoIS]] 35 poäng räckte till att överta förstaplatsen.

== Spelare ==
=== Truppen ===
{{Uppdaterad|12 maj 2022|<ref>{{webbref |url=https://ifkeskilstuna.com/lagen/herr/ |titel=Herr |utgivare=IFK Eskilstuna |hämtdatum=12 maj 2022 |arkivdatum=18 maj 2022 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20220518153625/https://ifkeskilstuna.com/lagen/herr/ }}</ref>}}
{{Spelartrupp klubb/start}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=DF|name=[[Adam Padovan]]|other=lån från [[Västerås SK Fotboll|Västerås SK]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=DF|name=[[Albin Malm]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=MF|name=[[Anders Hellblom]]|other=lån från [[Västerås SK Fotboll|Västerås SK]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=MF|name=[[Brhane Samson Mesfun]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=DF|name=[[Carl Wärme]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=FW|name=[[Eldin Lugonja]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=GK|name=[[Elis Wahl]]|other=lån från [[Västerås SK Fotboll|Västerås SK]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=FW|name=[[Emil Fritzell]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=DF|name=[[Emin Gadzo]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=MF|name=[[Fabian Bergsten]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=GK|name=[[Hampus Hedlund]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=FW|name=[[Isak Westlander]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=MF|name=[[Jacob Lackell]]}}
{{Spelartrupp klubb/mitt}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=DF|name=[[Jakob Jensen]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=MF|name=[[Joel Hedström]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=MF|name=[[Joel Rigö]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=MF|name=[[Johannes Andersson (fotbollsspelare)|Johannes Andersson]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=TRI|pos=MF|name=[[Kristian Lee-Him]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=MF|name=[[Mohammed Wahap]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=GK|name=[[Petter Björkman]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=DF|name=[[Robin Larsen]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=DF|name=[[Robin Twine]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=MF|name=[[Sebastian Shahriarolmolki]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=DF|name=[[Sermed Habib]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=FW|name=[[Simon Wigren]]}}
{{Spelartrupp klubb/spelare|no= -|nat=SWE|pos=DF|name=[[Yusuf Aziz]]}}
{{Spelartrupp klubb/slut}}

=== Kända spelare ===
* [[Kennet Andersson]], spelade för IFK som ungdom, sedermera [[Sveriges herrlandslag i fotboll|landslagsman för Sverige]], allsvensk spelare i [[IFK Göteborg]] och [[IFK Norrköping]] samt professionell i [[Belgien]], [[Frankrike]], [[Italien]] och [[Turkiet]].
* [[Sebastian Larsson]], sedermera [[Sveriges herrlandslag i fotboll|landslagsman för Sverige]] och professionell i [[England]].
*[[Marcus Danielson]],  ”Allsvenskans mest värdefulla spelare” för säsongen 2019.
* [[Kent Karlsson (fotbollsspelare)|Kent Karlsson]], spelade för IFK som ungdom, sedermera [[Sveriges herrlandslag i fotboll|landslagsman för Sverige]], allsvensk spelare i [[Åtvidabergs FF]]. Avslutade sin spelarkarriär i moderklubben 1980. Tränarmeriter i bland annat [[Åtvidabergs FF]], [[IFK Norrköping]], [[Örebro SK]], [[FC Köpenhamn]] och [[Lyngby BK]].
* [[Jyrki Nieminen]], spelade 1978 i IFK Eskilstuna, sedermera [[Finlands herrlandslag i fotboll|landslagsman för Finland]] och allsvensk spelare i [[AIK Fotboll|AIK]]

=== Flest allsvenska matcher ===
[[Fil:Swefootball rune carlsson.jpg|mini|stående|Rune Carlsson.]]
Följande spelare har spelat 100 eller fler allsvenska matcher för IFK, samtliga på 1920- och 1930-talen.<ref name="allsvenskan">''Allsvenskan genom tiderna'' (1988), sid. 216–217.</ref>
* [[Axel Andersson (fotbollsspelare)|Axel "Ribba" Andersson]] (152)
* [[Gösta Ekman (fotbollsspelare)|Gösta Ekman]] (141)
* [[Åke Andersson (fotbollsspelare, 1906–1982)|Åke Andersson]] (134)
* [[Einar Kempe]] (134)
* [[Bertil Karlsson (fotbollsspelare)|Bertil "Iffa" Karlsson]] (131)
* [[Sture Hult]] (121)
* [[Knut "Knaper" Andersson]] (118)
* [[Ruben Nilsson (fotbollsspelare)|Ruben Nilsson]] (107)
* [[Einar Lindgren  (fotbollsspelare)|Einar Lindgren ]] (105)
* [[Rune Carlsson (fotbollsspelare)|Rune Carlsson]] (100)

=== Landslagsspelare ===
21 spelare i klubben har representerat svenska landslaget. Förutom [[Kent Karlsson (fotbollsspelare)|Kent Karlsson]], som spelade en landskamp 1977 sedan han återvänt till Eskilstuna, är alla landslagsframträdanden från klubbens tidiga framgångstid.<ref name="eu-football">{{webbref|url=https://eu-football.info/_club.php?id=696|titel=IFK Eskilstuna|verk=eu-football.info|hämtdatum=8 juni 2024}}</ref>

{{kolumner|2}}
*[[Rune Carlsson (fotbollsspelare)|Rune Carlsson]] (1909–1943), 7 matcher 1930–1934
*[[Bertil Karlsson (fotbollsspelare)|Bertil Karlsson]] (1899–1976), 6 matcher (5 mål) 1921–1930
*[[Harry Lundahl (fotbollsspelare)|Harry Lundahl]] (1905–1988), 5 matcher (1 mål) 1931–1933
*[[Sture Hult]] (1910–1995), 5 matcher 1932
*[[Olof Ohlsson (Spongenberg)|Olof Ohlsson]] (1888–1962), 4 matcher (1 mål) 1908
*[[Roger Karlsson (fotbollsspelare)|Roger Karlsson]] (1911–1937), 4 matcher (2 mål) 1934–1935
*[[Bengt Essman]] (1913–1990), 4 matcher 1935
*[[Erik Dahlström]] (1894–1953), 3 matcher (2 mål) 1912–1921
*[[Einar Halling-Johansson]] (1893–1958), 3 matcher 1917–1918
*[[Vidar Stenborg]] (1894–1960), 2 matcher 1917–1921
*[[Ragnar Eriksson]] (1893–1978), 2 matcher 1920
*[[Gösta Peijne]] (1895–1972), 2 matcher 1921–1923
*[[Harald Andersson (fotbollsspelare)|Harald Andersson]] (1892–1979), 1 match 1921
*[[Ruben Nilsson (fotbollsspelare)|Ruben Nilsson]] (1899–1977), 1 match 1921
*[[Harry Rosenlind]] (1900–1968), 1 match 1926
*[[Knut Lensing]] (1896–1960), 1 match 1927
*[[Åke Andersson (fotbollsspelare, 1906–1982)|Åke Andersson]] (1906–1982), 1 match (1 mål) 1930
*[[Einar Kempe]] (1903–1948), 1 match (1 mål) 1932
*[[Lennart Askerlund]] (1918–1957), 1 match 1937
*[[Ragnar Larsson]] (1916–2008), 1 match (2 mål) 1939
*[[Kent Karlsson (fotbollsspelare)|Kent Karlsson]] (född 1945), 1 match 1977
{{kolumner-slut}}

IFK Eskilstuna har även haft fyra finländska landslagsmän i truppen:<ref name="eu-football"/>
*[[Kari Virtanen (fotbollsspelare)|Kari Virtanen]] (född 1958), 13 matcher 1980–1981
*[[Pertti Jantunen]] (född 1952), 8 matcher 1978
*[[Jyrki Nieminen]] (född 1951), 8 matcher (2 mål) 1978
*[[Stefan Lindström]] (född 1953), 4 matcher 1979

== Bandy ==
I [[bandy]] spelade klubben i Sveriges högsta division säsongerna [[Division I i bandy 1933|1933]] och [[Division I i bandy 1934|1934]].

==Källor==
===Fotnoter===
<references/>

== Externa länkar ==
*{{Officiell webbplats|http://www.ifkeskilstuna.com}}
*{{commonscat}}

{{Fotbollsallsvenskan}}
{{Svenska mästare i fotboll (herrar)}}

[[Kategori:IFK Eskilstuna| ]]

title: Meriter

title: Övrigt


text:
# 1990 SP
5645 1990 SP eller 1990 SP är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 20 september 1990 av den australiensiske astronomen Robert H. McNaught vid Siding Spring-observatoriet.
Asteroiden har en diameter på ungefär 1 kilometer och den tillhör asteroidgruppen Apollo.

wikiname: svwiki

title: 1990 SP

in_language: sv

wikitext:
{{Faktamall himlakropp
| bredd                = 25em
| namn                 = 5645 1990 SP
| bgcolour             = #FFFFC0
| upptäckts_ref        = <ref name="MP"/>
| upptäckare           = [[Robert H. McNaught]]
| upptäckt             = [[20 september]] [[1990]]
| upptäcktsplats       = {{nowrap|[[Siding Spring-observatoriet]]}}
| mp_namn              = (5645) 1990 SP
| mp_kategori          = [[Asteroidbältet]]<br>[[Apollo-asteroid]]<ref name="MP"/>
| alt_namn             = '''1990 SP'''<ref name="MP"/>
| uppkallad            =
| omloppsbana_ref      = <ref name="astroquery">[https://astroquery.readthedocs.io/en/latest/mpc/mpc.html Minor Planet Center Queries], uppdaterad 29 januari 2022.</ref>
| epok                 = 21 januari 2022
| aphelium             = 1,879 [[Astronomisk enhet|AU]]
| perihelium           = 0,8301 AU
| halv_storaxel        = 1,355 AU
| excentricitet        = 0,3872039
| period               = 1,58 år
| medelhastighet       = 25,59 km/s
| inklination          = 13,50°
| uppst_nod            = 45,72°
| medelanomali         = 259,3°
| peri_arg             = 48,26°
| månar                =
| fysikaliska_data_ref = <ref name="MP"/>
| dimensioner          =
| diameter             = 1,6 km
| massa                =
| densitet             =
| synodiskt_dygn       = 30,4 h
| albedo               = 0,121
| spektraltyp          =
| abs_magnitud         = 17,23<ref name="astroquery"/>
| moid_jorden= 8 114 200 km
| moid_fri= 1 030 700 km
| moid_objekt= Mars
}}
'''5645 1990 SP''' eller '''1990 SP'''<ref name="MP"/> är en [[asteroid]] i [[asteroidbältet|huvudbältet]] som upptäcktes den [[20 september]] [[1990]] av den australiensiske [[astronom]]en [[Robert H. McNaught]] vid [[Siding Spring-observatoriet]].

Asteroiden har en diameter på ungefär 1 kilometer och den tillhör asteroidgruppen [[Apollo-asteroid|Apollo]].<ref name="MP"/>

== Referenser ==
<references>
<ref name="MP">{{webbref |url=https://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=5645 |titel=JPL Small-Body Database Browser 1990 SP |verk=Solar System Dynamics |utgivare=NASA/Jet Propulsion Laboratory |språk=engelska |hämtdatum=20191022}}</ref>
</references>

{{Navigationsruta asteroider |förra=5644 Maureenbell |nästa=1990 TR}}

[[Kategori:Huvudbältesasteroider]]
[[Kategori:Apollo-asteroider]]
[[Kategori:Ej namngivna småplaneter]]
[[Kategori:Astronomiska upptäckter av RH McNaught]]
[[Kategori:Astronomiska upptäckter 1990]]
[[Kategori:Jordnära objekt]]

title: Upptäckt

Upptäckare: Robert H. McNaught

Upptäcktsplats: Siding Spring-observatoriet

Upptäcktsdatum: 20 september 1990

title: Beteckningar

Småplanetskategori: Asteroidbältet · Apollo-asteroid

title: Omloppsbana

Omloppsbana: Epok: 21 januari 2022

title: Fysikaliska data


text:
# Francisco Ximénez de Cisneros
Francisco Ximénez de Cisneros, O.F.M. (under sin levnad känd som Ximenes de Cisneros), född 1436 i Torrelaguna, död 8 november 1517 i Roa, var en spansk kardinal och statsman.
Från enkla förhållanden steg han upp till maktens höjder och blev en religiös reformator, två gånger regent i Spanien, kardinal, storinkvisitor och missionär hos morerna. Han stödde korstågen i Nordafrika och grundade Complutenseuniversitetet i Madrid (för närvarande det största i Spanien). Bland hans litterära verk är han mest känd för finansiering av Komplutensiska polyglotten, den första tryckta flerspråkiga versionen av hela Bibeln.
Kardinal Cisneros liv sammanföll med en dynamisk period i Spaniens historia under Ferdinands och Isabellas regeringstid när Spanien genomgick många reformer och gick in i det spanska imperiets gyllene år (1500–1700). Om det är någon särskild politik som skall hyllas för Spanien frammarsch så är det den som fördes av Ferdinand och kardinal Cisnero som bör nämnas i första hand.

## Vägen till makten
Gonzalo Jiménez de Cisneros föddes i en fattig familj i Torrelaguna i Kastilien 1436 och han studerade vid Alcalá de Henares och Salamanca. 1459 reste han till Rom för att arbeta som rådgivande advokat där han drog påven Pius II:s uppmärksamhet till sig. Han återvände till Spanien 1465 och hade med sig en "verkställande" skrivelse från påven som skulle ge honom innehav av första lediga beneficium. Det visade sig vara Uceda. Men Alfonso Carillo de Acuna, ärkebiskop av Toledo och primas i Spanien, vägrade att ta emot skrivelsen, och ville i stället ge beneficiet till en av sina egna anhängare. När Cisneros insisterade, kastades han i fängelse. I sex år vidhöll Cisneros sin fordran, han var fri att lämna fängelset när helst han ville om han gav upp sin fordran, men till sist 1480 gav Carillo efter för Cisneros starka övertygelse och gav honom ett beneficium. Cisneros bytte nästan på en gång bort detta mot en tjänst som kaplan, i församlingen i Sigüenza, under kardinal Pedro González de Mendoza, biskop av Sigüenza, som inom kort utsåg honom till kyrkoherde i sitt stift.
Vid Siguenza vann Cisneros beröm för sitt arbete och han verkade vara på säker väg till framgång bland det sekulära prästerskapet, när han 1484 vid en ålder av fyrtioåtta år plötsligt bestämde sig för att bli franciskanmunk. Han gav upp alla sina världsliga ägodelar, och ändrade sitt dopnamn, Gonzalo, till Francisco. Han gick in i brödraskapet San Juan de los Reyes, som nyligen hade grundats av Ferdinand II av Aragonien och Isabella I av Kastilien i Toledo. Han nöjde sig inte med den normala bristen på bekvämligheter för en munk, utan sov frivilligt på bara marken, bar tagelskjorta, fördubblade sin fasta, och med entusiasm tillät han sig i allmänhet ingenting. Under hela sitt liv, även då han var på höjden av sin makt, var hans privata liv strikt asketiskt.
Han drog sig tillbaka till det isolerade klostret i Castanar och byggde en grov koja i den närliggande skogen, där han tidvis bodde som anakoret, och blev senare väktare för ett kloster i Salzeda. Mendoza (nu ärkebiskop av Toledo) hade emellertid inte glömt honom, och rekommenderade honom 1492 till Isabella som hennes biktfar. Jimenez accepterade tjänsten på villkor att han fortfarande skulle kunna leva i sitt brödraskap och följa det religiösa livet, och bara komma till hovet när man kallade på honom. Tjänsten var politiskt viktig, för Isabella tog råd från sin biktfader, inte bara i privata frågor utan också i frågor som gällde statsangelägenheter. Cisneros starka integritet gjorde att han snart vann stort inflytande över Isabella, och 1494 utsågs han till provincial av Spanien. Kardinal Mendoza dog 1495, och Isabella hade i hemlighet ordnat en påvlig bulla som nominerade Cisneros till Mendozas ärkestift Toledo, det rikaste och mäktigaste i Spanien. Med denna tjänst hade han också fått posten som kansler av Kastilien. Isabella försökte överraska honom med att presentera utnämningen som en personlig gåva, men Cisneros reagerade inte som hon hade förväntat sig. I stället flydde han hennes närvaro, och sprang iväg, bara för att fångas in av Isabellas vakter och tvingas acceptera tjänsten mot sin vilja. Cisneros upprätthöll personligen fortfarande ett enkelt liv, även om ett meddelande från Rom uppmanade honom att leva som det anstod en man i hans ställning. Den utvändiga pompan dolde trots allt hans privata asketism.

## Reform, uppror och korståg
Från sin nya position började Cisneros reformera Franciskanerorden i Spanien. Franciskanerbröderna var tvungna att ge upp praxisen med "hustrur" (eller konkubiner). De ålades att bo i församlingen där de hade till uppgift att arbeta, delta i botens sakrament, och predika varje söndag. Det blev ett intensivt motstånd. 1498 utökades reformerna till att omfatta inte bara franciskaner utan också andra religiösa ordnar. Motståndet var så häftigt att fyra hundra munkar och tiggarmunkar flydde till Afrika med sina "fruar" och blev muslimer. Den högste abboten själv inom orden åkte till Rom i ett försök att påverka ärkebiskopens stränga reformer, men den stränge och opåverkbare Jimenez, uppbackad av en stark drottning, hölls fast vid sin övertygelse.
1499 följde Cisneros med spanska inkvisitionens domstol till Granada, och där anslöt sig ärkebiskopen av Talavera till hans ansträngningar att omvända de islamiska morerna till kristendomen. Talavera hade använt en mer skonsam åtgärd genom en långsam omställning genom utbildning, men Cisneros fortsatte med mer direkta och snabba åtgärder för att tvinga till masskonvertering och beordrade att alla arabiska manuskript i Granada skulle brännas, utom de som handlade om medicin. Indignationen hos de ej konverterade spanska muslimerna svällde till en öppen revolt, känd som Första upproret i Alpujarras. Upproret stoppades och revoltörerna fick välja mellan dopet eller exil. De flesta accepterade dopet och år 1500 rapporterade Cisneros att "det finns nu ingen i stan som inte är kristen, och alla moskéer är kyrkor". Men han hade skapat ett olösligt problem som inte var löst förrän 1609 när morerna utvisades från Spanien. De förföljda muslimerna skulle minnas honom som en tyrann.
Den 26 november 1504 dog Isabella. Ferdinand gjorde anspråk på tronen i stället för sin svärson Filip I av Kastilien, och Cisneros hjälpte att medla i tvisten genom överenskommelsen i Salamanca som gjorde Filip till kung av Kastilien. När Philip dog 1506, var Ferdinand i Neapel och Cisneros satte upp en expeditionsministär i kungens frånvaro, och stoppade ett kuppförsök från en grupp höga adelsmän att ta över tronen. I utbyte mot sin lojalitet, gjorde Ferdinand Cisneros till storinkvisitor för Kastilien och León 1507 och bad påven att ge honom en kardinalshatt.
Nästa stora händelse i kardinalens liv var korståget mot den moriska staden Oran i Nordafrika, där hans religiösa iver sammanföll med Ferdinands planer för att nå politiska och materiella fördelar. En första expedition, utrustad på bekostnad av Cisneros, intog hamnen i Mers-el-Kébir 1505, och 1509 satte kardinalen själv tillsammans med en stark styrka segel mot Afrika. På en dag intogs den rika staden genom stormning. Cisneros återvände till Spanien och försökte få kostnaderna för expeditionen ersatta av Ferdinand, men Ferdinand var nöjd med att Oran var intagen och på grund av sitt större intresse för Italien ville han inte stödja Cisneros planer för ett större nordafrikanskt korståg.

## De sista åren
Den 28 januari 1516 dog Ferdinand och lämnade Cisneros som regent av Kastilien för Karl (senare Karl V), då en yngling på sexton år i Nederländerna. Även om Cisneros på en gång tog ett fast grepp om tyglarna av regeringen, och styrde på ett beslutsamt och även enväldigt sätt, skadades Cisneros position starkt av den turbulenta kastilianska adeln och av de svartsjuka intrigerna hos Karl V:s flamländska rådgivare. I strid emot lagen, anslöt sig Cisneros till Karls önskan att utropas till kung; han skyddade Karls yngre bror Ferdinand I; han placerade hovet i Madrid, och han etablerade en stående armé genom att öva medborgarna i städerna.
I september 1517, kom Karl till provinsen Asturien, och Cisneros skyndade sig för att möta honom. Men, på vägen blev han sjuk (inte utan misstanke om förgiftning). I detta försvagade tillstånd, fick han ett brev från Karl som kyligt tackade honom för hans tjänster, och entledigade honom att återvända till sitt stift. Några få timmar efter detta, som i praktiken innebar en uppsägning (som dock några säger kardinalen inte fick kännedom om) dog kardinal Cisneros i Roa, den 8 november 1517.

## Betydelse
Cardinal Cisneros var en djärv och bestämd statsman. Han beskrivs som sträng och stel, med ett självförtroende som ibland blev övermäktigt. Han genomdrev vad han hade bestämt sig för var riktigt, med liten hänsyn till konsekvenserna för andra eller för sig själv. Han sågs som omutlig, och grundade och underhåll många välgörenhetsinstitutioner i sitt stift. Hela sitt liv ägnade han åt antingen staten eller religionen, och hans enda förströelse låg i teologiska eller skolastiska diskussioner.
Universitetet i Alcalá de Henares, nu känt som Complutenseuniversitetet i Madrid, grundades 1500 och öppnades 1508. Universitetet, grundat och drivet på kardinal Cisneros bekostnad, uppnådde ett gott rykte. Vid ett tillfälle studerade 7 000 studenter inom dess väggar. 1836 flyttades universitetet till Madrid, och de påkostade byggnaderna lämnades tomma fram till att det moderna Universitetet i Alcalá de Henares bildades. Cisneros publicerade religiösa skrifter författade av honom själv och andra. Han återupplivade den mozarabiska liturgin, och utsåg ett kapell i Toledo där den var tänkt att användas.
Han är berömd för sin bekostnad av översättningen av Komplutensiska polyglotten, den första tryckta flerspråkiga översättningen av Bibeln, där sex olika versioner lagts i parallella kolumner med ursprungstexten arameiska, grekiska, latin och hebreiska så att läsarna för första gången kunde kontrollera alla översättningar samtidigt. Texten består av fem volymer, och en sjätte innehåller en hebreiskt lexikon, med mera. Arbetet inleddes 1502. Nya testamentet var färdigt i januari 1514, och hela Bibeln i april 1517. Boken tillägnades påven Leo X, men kardinalen dog några månader efter att översättningen var färdig och fick inte leva för att se den publicerad.
1884 uppmärksammade de spanska kolonisatörerna Cisneros genom att grunda Villa Cisneros, nu Dakhla i Västsahara.

### Fotnoter
1. ↑  Enligt historikern John Elliott, citerad i Rummel (1999), s.1
2. ↑  Religiös ledare, underställd den främste ordensbrodern, för ett geografiskt område och vars uppgift är att utöva tillsyn över de lokala religiösa ledarna, ej att förväxla med en ecklesiastisk (kyrklig) ledare som har tillsyn över ett antal bestämda församlingar
3. ↑  Enligt 1911 års Encyclopædia Britannica.

title: Francisco Ximénez de Cisneros

wikitext:
{{Kardinal
| bild         = Matías Moreno (c. 1878) El cardenal Francisco Jiménez de Cisneros (Museo del Prado).jpg
| bildtext     =
| namn         = Francisco Ximénez de Cisneros
| född         = 1436
| födelseplats = [[Torrelaguna]]
| biskop       = Ärkebiskop av Toledo
| titel        = [[Kardinalpräst]] av [[Santa Balbina]]
| utnämnd      = Maj 1507
| avliden      = 8 november 1517
| dödsplats    = [[Roa (kommun)|Roa]]
}}
'''Francisco Ximénez de Cisneros''', [[Franciskanorden|O.F.M.]] (under sin levnad känd som '''Ximenes de Cisneros'''{{anm|Kardinal Cisneros är känd under flera namnvarianter:
# Han bytte sitt dopnamn Gonzalo till klosternamnet Francisco när han blev franciskanmunk. Man kan ibland se stavningen Gonzales eller González (ett efternamn som betyder "son till Gonzalo") vilket är ett översättningsfel.
# Jiménez är den moderna spanska stavningsvarianten av det ursprungliga Ximénes.
# namnet "kardinal Cisneros" används ofta.}}), född 1436 i Torrelaguna, död 8 november 1517 i Roa, var en [[Spanien|spansk]] [[kardinal]] och [[statsman]].

Från enkla förhållanden steg han upp till maktens höjder och blev en religiös reformator, två gånger [[regent]] i Spanien, kardinal, [[inkvisition|storinkvisitor]] och missionär hos [[morer]]na. Han stödde [[korståg]]en i [[Nordafrika]] och grundade [[Universidad Complutense de Madrid|Complutenseuniversitetet]] i [[Madrid]] (för närvarande det största i Spanien). Bland hans litterära verk är han mest känd för finansiering av [[Komplutensiska polyglotten]], den första tryckta flerspråkiga versionen av hela [[Bibeln]].

Kardinal Cisneros liv sammanföll med en dynamisk period i [[Spaniens historia]] under [[Ferdinand II av Aragonien|Ferdinands]] och [[Isabella I av Kastilien|Isabellas]] regeringstid när Spanien genomgick många reformer och gick in i det spanska imperiets gyllene år (1500–1700). Om det är någon särskild politik som skall hyllas för Spanien frammarsch så är det den som fördes av Ferdinand och kardinal Cisnero som bör nämnas i första hand.<ref>Enligt historikern John Elliott, citerad i Rummel (1999), s.1</ref>

== Vägen till makten ==
[[Fil:Coat of Arms of Cardinal Cisneros.svg|mini|Ximénez de Cisneros vapen.]]
'''Gonzalo Jiménez de Cisneros''' föddes i en fattig familj i [[Torrelaguna]] i [[Kastilien]] 1436 och han studerade vid [[Alcalá de Henares]] och [[universitetet i Salamanca|Salamanca]]. 1459 reste han till [[Rom]] för att arbeta som rådgivande advokat där han drog påven [[Pius II]]:s uppmärksamhet till sig. Han återvände till Spanien 1465 och hade med sig en "verkställande" skrivelse från [[påve]]n som skulle ge honom innehav av första lediga [[beneficium]]. Det visade sig vara [[Uceda (kommun)|Uceda]]. Men [[Alfonso Carillo de Acuna]], [[Toledo ärkestift|ärkebiskop av Toledo]] och [[Primas (biskop)|primas]] i Spanien, vägrade att ta emot skrivelsen, och ville i stället ge beneficiet till en av sina egna anhängare. När Cisneros insisterade, kastades han i fängelse. I sex år vidhöll Cisneros sin fordran, han var fri att lämna fängelset när helst han ville om han gav upp sin fordran, men till sist 1480 gav Carillo efter för Cisneros starka övertygelse och gav honom ett beneficium. Cisneros bytte nästan på en gång bort detta mot en tjänst som [[kaplan]], i [[församling]]en i [[Sigüenza]], under kardinal [[Pedro González de Mendoza]], [[biskop]] av Sigüenza, som inom kort utsåg honom till [[kyrkoherde]] i sitt [[Stift (kyrkligt förvaltningsområde)|stift]].

Vid Siguenza vann Cisneros beröm för sitt arbete och han verkade vara på säker väg till framgång bland det sekulära prästerskapet, när han [[1484]] vid en ålder av fyrtioåtta år plötsligt bestämde sig för att bli [[franciskanorden|franciskan]][[munk]]. Han gav upp alla sina världsliga ägodelar, och ändrade sitt dopnamn, Gonzalo, till Francisco. Han gick in i brödraskapet ''San Juan de los Reyes'', som nyligen hade grundats av [[Ferdinand II av Aragonien]] och [[Isabella I av Kastilien]] i [[Toledo]]. Han nöjde sig inte med den normala bristen på bekvämligheter för en munk, utan sov frivilligt på bara marken, bar [[tagelskjorta]], fördubblade sin [[fasta]], och med entusiasm tillät han sig i allmänhet ingenting. Under hela sitt liv, även då han var på höjden av sin makt, var hans privata liv strikt [[askes|asket]]iskt.

Han drog sig tillbaka till det isolerade klostret i [[Castañar de Ibor (ort)|Castanar]] och byggde en grov koja i den närliggande skogen, där han tidvis bodde som [[eremit|anakoret]], och blev senare väktare för ett kloster i [[Salzeda]]. Mendoza (nu ärkebiskop av Toledo) hade emellertid inte glömt honom, och rekommenderade honom 1492 till Isabella som hennes [[biktfar]]. Jimenez accepterade tjänsten på villkor att han fortfarande skulle kunna leva i sitt brödraskap och följa det religiösa livet, och bara komma till hovet när man kallade på honom. Tjänsten var politiskt viktig, för Isabella tog råd från sin biktfader, inte bara i privata frågor utan också i frågor som gällde statsangelägenheter. Cisneros starka integritet gjorde att han snart vann stort inflytande över Isabella, och 1494 utsågs han till [[provincial]]<ref>Religiös ledare, underställd den främste ordensbrodern, för ett geografiskt område och vars uppgift är att utöva tillsyn över de lokala religiösa ledarna, ej att förväxla med en ecklesiastisk (kyrklig) ledare som har tillsyn över ett antal bestämda församlingar</ref> av Spanien. Kardinal Mendoza dog 1495, och Isabella hade i hemlighet ordnat en [[påvlig bulla]] som nominerade Cisneros till Mendozas [[Toledo ärkestift|ärkestift Toledo]], det rikaste och mäktigaste i Spanien. Med denna tjänst hade han också fått posten som kansler av [[Kastilien]]. Isabella försökte överraska honom med att presentera utnämningen som en personlig gåva, men Cisneros reagerade inte som hon hade förväntat sig. I stället flydde han hennes närvaro, och sprang iväg, bara för att fångas in av Isabellas vakter och tvingas acceptera tjänsten mot sin vilja. Cisneros upprätthöll personligen fortfarande ett enkelt liv, även om ett meddelande från Rom uppmanade honom att leva som det anstod en man i hans ställning. Den utvändiga pompan dolde trots allt hans privata asketism.

== Reform, uppror och korståg ==
Från sin nya position började Cisneros reformera Franciskanerorden i Spanien. Franciskanerbröderna var tvungna att ge upp praxisen med "hustrur" (eller [[konkubin]]er). De ålades att bo i [[församling]]en där de hade till uppgift att arbeta, delta i [[botens sakrament]], och predika varje söndag. Det blev ett intensivt motstånd. 1498 utökades reformerna till att omfatta inte bara franciskaner utan också andra religiösa ordnar. Motståndet var så häftigt att fyra hundra munkar och tiggarmunkar flydde till [[Afrika]] med sina "fruar" och blev [[islam|muslim]]er. Den högste abboten själv inom orden åkte till Rom i ett försök att påverka ärkebiskopens stränga reformer, men den stränge och opåverkbare Jimenez, uppbackad av en stark drottning, hölls fast vid sin övertygelse.

1499 följde Cisneros med spanska inkvisitionens domstol till [[Granada]], och där anslöt sig [[ärkebiskop]]en av [[Talavera de la Reina|Talavera]] till hans ansträngningar att omvända de islamiska [[morer]]na till kristendomen. Talavera hade använt en mer skonsam åtgärd genom en långsam omställning genom utbildning, men Cisneros fortsatte med mer direkta och snabba åtgärder för att tvinga till masskonvertering och beordrade att alla [[arabiska]] manuskript i Granada skulle brännas, utom de som handlade om medicin. Indignationen hos de ej konverterade [[Mudéjar|spanska muslimerna]] svällde till en öppen revolt, känd som [[Första upproret i Alpujarras]]. Upproret stoppades och revoltörerna fick välja mellan [[dop]]et eller [[exil]]. De flesta accepterade dopet och år 1500 rapporterade Cisneros att "det finns nu ingen i stan som inte är kristen, och alla [[moské]]er är kyrkor". Men han hade skapat ett olösligt problem som inte var löst förrän 1609 när [[morer]]na utvisades från Spanien. [[Förföljelse av muslimer|De förföljda muslimerna]] skulle minnas honom som en [[tyrann]].

Den [[26 november]] [[1504]] dog Isabella. Ferdinand gjorde anspråk på tronen i stället för sin svärson [[Filip I av Kastilien]], och Cisneros hjälpte att medla i tvisten genom [[Salamancaöverenskommelsen|överenskommelsen i Salamanca]] som gjorde Filip till kung av Kastilien. När Philip dog 1506, var Ferdinand i [[Neapel]] och Cisneros satte upp en [[expeditionsregering|expeditionsministär]] i kungens frånvaro, och stoppade ett kuppförsök från en grupp höga adelsmän att ta över tronen. I utbyte mot sin lojalitet, gjorde Ferdinand Cisneros till storinkvisitor för Kastilien och León [[1507]] och bad påven att ge honom en kardinalshatt.

Nästa stora händelse i kardinalens liv var [[korståg]]et mot den moriska staden [[Oran]] i [[Nordafrika]], där hans religiösa iver sammanföll med Ferdinands planer för att nå politiska och materiella fördelar. En första expedition, utrustad på bekostnad av Cisneros, intog hamnen i [[Mers-el-Kébir]] 1505, och 1509 satte kardinalen själv tillsammans med en stark styrka segel mot Afrika. På en dag intogs den rika staden genom stormning. Cisneros återvände till Spanien och försökte få kostnaderna för expeditionen ersatta av Ferdinand, men Ferdinand var nöjd med att Oran var intagen och på grund av sitt större intresse för Italien ville han inte stödja Cisneros planer för ett större nordafrikanskt korståg.

== De sista åren ==
Den 28 januari 1516 dog Ferdinand och lämnade Cisneros som regent av Kastilien för Karl (senare [[Karl V (tysk-romersk kejsare)|Karl V]]), då en yngling på sexton år i [[Nederländerna]]. Även om Cisneros på en gång tog ett fast grepp om tyglarna av regeringen, och styrde på ett beslutsamt och även enväldigt sätt, skadades Cisneros position starkt av den turbulenta kastilianska adeln och av de svartsjuka intrigerna hos Karl V:s [[Flandern|flamländska]] rådgivare. I strid emot lagen, anslöt sig Cisneros till Karls önskan att utropas till kung; han skyddade Karls yngre bror [[Ferdinand I (tysk-romersk kejsare)|Ferdinand I]]; han placerade hovet i [[Madrid]], och han etablerade en stående armé genom att öva medborgarna i städerna.

I september [[1517]], kom Karl till provinsen [[Asturien]], och Cisneros skyndade sig för att möta honom. Men, på vägen blev han sjuk (inte utan misstanke om förgiftning<ref>Enligt 1911 års ''Encyclopædia Britannica''.</ref>). I detta försvagade tillstånd, fick han ett brev från Karl som kyligt tackade honom för hans tjänster, och entledigade honom att återvända till sitt stift. Några få timmar efter detta, som i praktiken innebar en uppsägning (som dock några säger kardinalen inte fick kännedom om) dog kardinal Cisneros i [[Roa (kommun)|Roa]], den 8 november 1517.

== Betydelse ==
Cardinal Cisneros var en djärv och bestämd statsman. Han beskrivs som sträng och stel, med ett självförtroende som ibland blev övermäktigt. Han genomdrev vad han hade bestämt sig för var riktigt, med liten hänsyn till konsekvenserna för andra eller för sig själv. Han sågs som omutlig, och grundade och underhåll många välgörenhetsinstitutioner i sitt [[Stift (kyrkligt förvaltningsområde)|stift]]. Hela sitt liv ägnade han åt antingen staten eller religionen, och hans enda förströelse låg i teologiska eller [[skolastik|skolastiska]] diskussioner.
[[Fil:Alcalá de Henares (RPS 08-08-2015) Colegio Mayor de San Ildefonso, fachada.png |miniatyr |Alcalás universitet.]]
Universitetet i [[Alcalá de Henares]], nu känt som Complutenseuniversitetet i Madrid, grundades 1500 och öppnades 1508. Universitetet, grundat och drivet på kardinal Cisneros bekostnad, uppnådde ett gott rykte. Vid ett tillfälle studerade 7 000 studenter inom dess väggar. 1836 flyttades universitetet till Madrid, och de påkostade byggnaderna lämnades tomma fram till att det moderna [[Alcalás universitet|Universitetet i Alcalá de Henares]] bildades. Cisneros publicerade religiösa skrifter författade av honom själv och andra. Han återupplivade den [[mozaraber|mozarabisk]]a liturgin, och utsåg ett kapell i Toledo där den var tänkt att användas.

Han är berömd för sin bekostnad av översättningen av ''[[Komplutensiska polyglotten]]'', den första tryckta flerspråkiga översättningen av Bibeln, där sex olika versioner lagts i parallella kolumner med ursprungstexten [[arameiska]], [[grekiska]], [[latin]] och [[hebreiska]] så att läsarna för första gången kunde kontrollera alla översättningar samtidigt. Texten består av fem volymer, och en sjätte innehåller en hebreiskt lexikon, med mera. Arbetet inleddes 1502. [[Nya testamentet]] var färdigt i januari 1514, och hela Bibeln i april 1517. Boken tillägnades påven [[Leo X]], men kardinalen dog några månader efter att översättningen var färdig och fick inte leva för att se den publicerad.

1884 uppmärksammade de spanska kolonisatörerna Cisneros genom att grunda Villa Cisneros, nu [[Dakhla]] i [[Västsahara]].

== Kommentarer ==
{{Anmärkningslista}}

== Källor ==
{{artikelursprung|källa=engelskspråkiga Wikipedia|url=http://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Francisco_Jim%C3%A9nez_de_Cisneros&oldid=247285327|artikel=Francisco Jiménez de Cisneros|datum=24 oktober 2008}}
*Kamen, Henry, (1965), ''The Spanish Inquisition'', (London: White Lion Press) {{en ikon}}
*Merton, Reginald (1934), ''Cardinal Ximenes and the Making of Spain'' {{en ikon}}
*Pérez, Joseph (2014), ''Cisneros, el cardenal de España'', (Barcelona: Taurus) {{es ikon}}
*Rummel, Erika (1999), ''Jimenez De Cisneros/on the Threshold of Spain's Golden Age'', {{ISBN|0-86698-254-X}} {{en ikon}}
*Starkie, Walter (1940), ''Grand Inquisitor'' {{es ikon}}
*[http://www.britannica.com/eb/article-9043646/Francisco-Cardinal-Jimenez-de-Cisneros "Francisco, Cardinal Jiménez de Cisneros"]. In ''[[Encyclopædia Britannica]]'' Online.  {{en ikon}}
*[https://web.archive.org/web/20080513134654/http://encyclopedia.jrank.org/JEE_JUN/JIMENES_or_XIMENES_DE_CISNEROS_.html Encyclopedia Britannica 1911] {{en ikon}}
*[http://www.newadvent.org/cathen/15729b.htm "Francisco Ximénez de Cisneros"] from the ''Catholic Encyclopedia''. {{en ikon}}

===Fotnoter===
<references/>

== Externa länkar ==
*{{commonscat|Francisco Jiménez de Cisneros}}
*[https://web.archive.org/web/20041227035813/http://cat.xula.edu/tpr/timelines/ximenez/ Chronology for Ximenez] {{en ikon}}

{{STANDARDSORTERING:Ximénez de Cisneros, Francisco}}
[[Kategori:Spanska kardinaler]]
[[Kategori:Spanska franciskaner]]
[[Kategori:Födda 1436]]
[[Kategori:Avlidna 1517]]
[[Kategori:Män]]

title: Kardinal i Katolska kyrkan

Född: 1436 · Torrelaguna

Död: 8 november 1517 · Roa

Biskopsstol: Ärkebiskop av Toledo

Kardinalstitel: Kardinalpräst av Santa Balbina

Kardinal i Katolska kyrkan: Se även: Kardinal ⋅ Titulus ⋅ Konsistorium


text:
# Gnorimosphaeroma ovatum
Gnorimosphaeroma ovatum är en kräftdjursart som först beskrevs av Gurjanova1933.  Gnorimosphaeroma ovatum ingår i släktet Gnorimosphaeroma och familjen klotkräftor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Gnorimosphaeroma ovatum

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Gnorimosphaeroma ovatum''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Storkräftor]]
| classis = Malacostraca
| ordo_sv = [[Gråsuggor och tånglöss]]
| ordo = Isopoda
| familia_sv = [[Klotkräftor]]
| familia = Sphaeromatidae
| genus_sv =
| genus = [[Gnorimosphaeroma]]
| species_sv =
| species = '''Gnorimosphaeroma ovatum'''
| taxon = Gnorimosphaeroma ovatum
| taxon_authority = (Gurjanova,1933)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| synonyms = ''Exosphaeroma ovatum'' <small>Gurjanova,1933</small><ref name = "col899"/>
}}

'''''Gnorimosphaeroma ovatum'''''<ref name = "col899"/><ref name = "col41842"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som först beskrevs av Gurjanova1933.  ''Gnorimosphaeroma ovatum'' ingår i [[släkte]]t ''[[Gnorimosphaeroma]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[klotkräftor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/gnorimosphaeroma+ovatum/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col899">Schotte, M., B.F. Kensley, and S. Shilling. (1995) nwards). World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington D.C., USA., </ref>
<ref name = "col41842">Gurjanova, E. (1933) Contributions to the Isopoda fauna of the Pacific Ocean. I. New species Valvifera and Flabellifera. Explorations des mers russe. Gosudarstvennyi Gidrologicheskii Institut, Isseldovaniia Morei SSSR 17: 87-106., </ref>
<ref name = "source">''WoRMS Isopoda: World List of Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans''. Schotte M., Boyko C. B, Bruce N. L., Poore G.C.B., Taiti S., Wilson G.D.F. (eds), 2010-10-05</ref>
</references>

[[Kategori:Klotkräftor]]
[[Kategori:Gnorimosphaeroma|ovatum]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Kräftdjur · Crustacea

Klass: Storkräftor · Malacostraca

Ordning: Gråsuggor och tånglöss · Isopoda

Familj: Klotkräftor · Sphaeromatidae

Släkte: Gnorimosphaeroma

Art: Gnorimosphaeroma ovatum

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Gnorimosphaeroma ovatum

title: Synonymer

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Hassel – De giriga
Hassel – De giriga är en svensk TV-film från 1992.

## Handling
Under ett spaningsärende i ett trivialt bedrägerifall upptäcker Roland Hassel en förbrytare, Peter Kopacsi som polisen tidigare misstänkt vara inblandad i en narkotikahärva. Hassel skuggar mannen till en bilskrot i västra Stockholm, där Kopacsi tycks känna ägaren. En kort tid därefter hittas Kopacsi brutalt mördad i en gammal fabrikslokal i Västerort. Spaningarna efter mördaren visar sig vara svåra då Kopacsi hela tiden känns vara närvarande trots allt..

## Om filmen
Filmen är den sjunde i serien som SVT Drama producerade mellan åren 1986 och 1992. Noterbart är att filmbolaget engagerade ishockeyspelaren Börje Salming i en biroll i filmens inledningssekvens. Filmen hade premiär på Kanal 1 den 6 mars 1992.

## Rollista
- Lars-Erik Berenett – Roland Hassel
- Björn Gedda – Simon Palm
- Allan Svensson – Sune Bengtsson
- Robert Sjöblom – Pelle Pettersson
- Leif Liljeroth – Yngve Ruda
- Ingrid Janbell – Virena
- Reine Brynolfsson – Peter Kopacsi
- Gösta Bredefeldt – Christian Gleisner
- Thomas Oredsson – Klas Nygren
- Peter Gardiner – livvakt
- Boman Oscarsson – Göran Rydh
- Peter Kneip – Nord
- Paula Brandt – Kumlin
- Kim Rhedin – Åsa Norén
- Hasse Wiborg – Lindberg
- Gustav Bartfay – Lazlo Veöres
- Stephan Karlsén – Gunnarsson
- Lena Ivancic – Monica
- Sissela Kyle – Gullan
- Anders Granström – tulltjänsteman
- Björn Melander – optiker
- Börje Salming – rånare

title: Hassel – De giriga

wikitext:
{{Filmfakta|
|filmtitel=''Hassel – De giriga''
|originaltitel=''De giriga''
|land=[[Sverige]] {{flaggbild|Sverige}}
|språk=[[Svenska]]
|genre=[[Thriller]]
|år=[[6 mars]] [[TV-året 1992|1992]]
|speltid=90 minuter
|regi=[[Mikael Håfström]]
|musik=[[Dan Sundquist]], arrangemang av [[Béla Bartók]]
|manus=[[Mikael Håfström]] fritt efter en roman av [[Olov Svedelid]]
|skådespelare=[[Lars-Erik Berenett]]
[[Björn Gedda]]
[[Allan Svensson]]
[[Robert Sjöblom]]
[[Leif Liljeroth]]
[[Ingrid Janbell]]
[[Reine Brynolfsson]]
[[Lena Ivancic]]
[[Gösta Bredefeldt]]
|fotograf=[[Leif Benjour]]
|producent=[[Christian Wistrand]]
|filmbolag=[[SVT Drama]]
|föregångare=''[[Hassel – Offren|Offren]]''
|uppföljare=''[[Hassel – Svarta banken|Svarta banken]]''
}}
'''''Hassel – De giriga''''' är en [[Sverige|svensk]] [[TV-film]] från [[TV-året 1992|1992]].

==Handling==
Under ett spaningsärende i ett trivialt bedrägerifall upptäcker Roland Hassel en förbrytare, Peter Kopacsi som polisen tidigare misstänkt vara inblandad i en [[narkotika]]härva. Hassel skuggar mannen till en [[bilskrot]] i västra [[Stockholm]], där Kopacsi tycks känna ägaren. En kort tid därefter hittas Kopacsi brutalt mördad i en gammal [[fabrik]]slokal i [[Västerort]]. Spaningarna efter mördaren visar sig vara svåra då Kopacsi hela tiden känns vara närvarande trots allt..

==Om filmen==
Filmen är den sjunde i serien som [[SVT Drama]] producerade mellan åren [[1986]] och [[1992]]. Noterbart är att filmbolaget engagerade [[ishockey]]spelaren [[Börje Salming]] i en biroll i filmens inledningssekvens. Filmen hade premiär på [[Kanal 1]] den 6 mars 1992.<ref>''[[Dagens Nyheter]]'', 6 mars 1992, sid. 25 (B 11)</ref>

==Rollista==
{{kolumner}}
*[[Lars-Erik Berenett]] – Roland Hassel
*[[Björn Gedda]] – Simon Palm
*[[Allan Svensson]] – Sune Bengtsson
*[[Robert Sjöblom]] – Pelle Pettersson
*[[Leif Liljeroth]] – Yngve Ruda
*[[Ingrid Janbell]] – Virena
*[[Reine Brynolfsson]] – Peter Kopacsi
*[[Gösta Bredefeldt]] – Christian Gleisner
*[[Thomas Oredsson]] – Klas Nygren
*[[Peter Gardiner]] – livvakt
*[[Boman Oscarsson]] – Göran Rydh
*[[Peter Kneip]] – Nord
*[[Paula Brandt]] – Kumlin
*[[Kim Rhedin]] – Åsa Norén
*[[Hasse Wiborg]] – Lindberg
*[[Gustav Bartfay]] – Lazlo Veöres
*[[Stephan Karlsén]] – Gunnarsson
*[[Lena Ivancic]] – Monica
*[[Sissela Kyle]] – Gullan
*[[Anders Granström]] – tulltjänsteman
*[[Björn Melander]] – optiker
*[[Börje Salming]] – rånare
{{kolumner-slut}}

== Källor ==
<references/>

== Externa länkar ==
*{{SFDb|film=16657|namn=De giriga}}

{{Hassel-serien}}

[[Kategori:Svenska thrillerfilmer]]
[[Kategori:Svenska TV-filmer]]
[[Kategori:Stockholm på film]]
[[Kategori:TV-filmer 1992]]
[[Kategori:Filmer i regi av Mikael Håfström]]
[[Kategori:Svenskspråkiga filmer]]
[[Kategori:Svenska uppföljarfilmer]]

Genre: Thriller

Regissör: Mikael Håfström

Producent: Christian Wistrand

Manus: Mikael Håfström fritt efter en roman av Olov Svedelid

Skådespelare: Lars-Erik Berenett · Björn Gedda · Allan Svensson · Robert Sjöblom · Leif Liljeroth · Ingrid Janbell · Reine Brynolfsson · Lena Ivancic · Gösta Bredefeldt

Originalmusik: Dan Sundquist, arrangemang av Béla Bartók

Fotograf: Leif Benjour

Produktionsbolag: SVT Drama

Speltid: 90 minuter

Land: Sverige

Språk: Svenska

Föregångare: Offren

Uppföljare: Svarta banken


text:
# Den fantastiska resan
Den fantastiska resan (Fantastic Voyage) är en amerikansk långfilm från 1966 i regi av Richard Fleischer. Filmen hade svensk premiär den 23 januari 1967.
Bantam Books fick rättigheterna att ge ut en roman baserad på filmmanuskriptet, de lät Isaac Asimov få uppdraget att skriva boken.

## Handling
Filmen utspelar sig under det kalla kriget. Både USA och Sovjetunionen har utvecklat en teknik som gör det möjligt att förminska föremål under en begränsad tid. Det förminskade föremålet återvänder till sin ursprungliga storlek efter en tid.
Jan Benes är en östeuropeisk forskare som har lyckats utveckla en metod som förhindrar att föremålet återfår sin ursprungliga storlek. Med hjälp av CIA lyckas han fly till väst. Men efter ett mordförsök hamnar han i koma, med en blodpropp i huvudet. Fem personer blir utvalda att på en ubåtsliknande farkost miniatyriseras och injiceras i hans kropp i syfte att rädda hans liv.
Besättningen har en timme på sig att rädda hans liv, efter den timmen kommer de att växa i storlek och därmed riskera att bli angripna av forskarens immunförsvar. De färdas via hjärtat, lungorna och örat tills de slutligen når fram till hjärnan. Under resan blir det uppenbart att det finns en förrädare ombord som gör allt för att uppdraget skall misslyckas.

## Skådespelare
- Stephen Boyd - Grant, CIA-agent
- Raquel Welch - Cora Peterson
- Edmond O'Brien - General Carter
- Donald Pleasence - Dr. Maxwell Michaels
- Arthur Kennedy - Dr. Peter Duval, hjärnkirurg
- William Redfield - Kapten Bill Owens
- James Brolin - Tekniker

## Om filmen
Filmen vann Oscar för bästa specialeffekter och bästa scenografi. 1987 gjordes filmen 24-timmarsjakten på samma tema.

title: Den fantastiska resan

wikitext:
{{Filmfakta|
|filmtitel=Den fantastiska resan
|originaltitel=Fantastic Voyage
|land=[[USA]]
|språk=[[Engelska]]
|genre=[[Science fiction]], [[Äventyrsfilm|Äventyr]]
|år=1966
|speltid=100 minuter
|regi=[[Richard Fleischer]]
|musik=[[Leonard Rosenman]]
|manus=[[Harry Kleiner]], [[David Duncan]], [[Otto Klement]], [[Jerome Bixby]]
|skådespelare=[[Stephen Boyd]], [[Raquel Welch]], [[Edmond O'Brien]], [[Donald Pleasence]]
|producent=[[Saul David]]
|filmbolag=[[20th Century Fox]]
|imdb=0060397}}

'''Den fantastiska resan''' (''Fantastic Voyage'') är en amerikansk långfilm från [[Filmåret 1966|1966]] i regi av [[Richard Fleischer]]. Filmen hade svensk premiär den [[23 januari]] [[1967]].

''Bantam Books'' fick rättigheterna att ge ut en roman baserad på filmmanuskriptet, de lät [[Isaac Asimov]] få uppdraget att skriva boken.

==Handling==
Filmen utspelar sig under det [[kalla kriget]]. Både USA och Sovjetunionen har utvecklat en teknik som gör det möjligt att förminska föremål under en begränsad tid. Det förminskade föremålet återvänder till sin ursprungliga storlek efter en tid.

Jan Benes är en östeuropeisk forskare som har lyckats utveckla en metod som förhindrar att föremålet återfår sin ursprungliga storlek. Med hjälp av [[Central Intelligence Agency|CIA]] lyckas han fly till väst. Men efter ett mordförsök hamnar han i koma, med en blodpropp i huvudet. Fem personer blir utvalda att på en ubåtsliknande farkost miniatyriseras och injiceras i hans kropp i syfte att rädda hans liv.

Besättningen har en timme på sig att rädda hans liv, efter den timmen kommer de att växa i storlek och därmed riskera att bli angripna av forskarens immunförsvar. De färdas via hjärtat, lungorna och örat tills de slutligen når fram till hjärnan. Under resan blir det uppenbart att det finns en förrädare ombord som gör allt för att uppdraget skall misslyckas.

==Skådespelare==
*[[Stephen Boyd]] - Grant, CIA-agent
*[[Raquel Welch]] - Cora Peterson
*[[Edmond O'Brien]] - General Carter
*[[Donald Pleasence]] - Dr. Maxwell Michaels
*[[Arthur Kennedy]] - Dr. Peter Duval, hjärnkirurg
*[[William Redfield]] - Kapten Bill Owens
*[[James Brolin]] - Tekniker

==Om filmen==
Filmen vann [[Oscar]] för [[Lista över vinnare av Oscar för bästa specialeffekter|bästa specialeffekter]] och [[Lista över vinnare av Oscar för bästa scenografi|bästa scenografi]]. 1987 gjordes filmen [[24-timmarsjakten]] på samma tema.

[[Kategori:Amerikanska filmer 1966]]
[[Kategori:Amerikanska science fiction-actionfilmer]]
[[Kategori:Filmer från Twentieth Century Fox]]
[[Kategori:Filmer i regi av Richard Fleischer]]
[[Kategori:Ubåtsfilmer]]

Genre: Science fiction, Äventyr

Regissör: Richard Fleischer

Producent: Saul David

Manus: Harry Kleiner, David Duncan, Otto Klement, Jerome Bixby

Skådespelare: Stephen Boyd, Raquel Welch, Edmond O'Brien, Donald Pleasence

Originalmusik: Leonard Rosenman

Produktionsbolag: 20th Century Fox

Speltid: 100 minuter

Land: USA

Språk: Engelska


text:
# Lillträsket (Överkalix socken, Norrbotten, 735960-182367)
Lillträsket är en sjö i Kalix kommun i Norrbotten och ingår i Kalixälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,105 kvadratkilometer och ligger 126,1 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Mjöträskån.

## Delavrinningsområde
Lillträsket ingår i det delavrinningsområde (736153-182138) som SMHI kallar för Mynnar i Djupbäcken. Medelhöjden är 99 meter över havet och ytan är 40,34 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 46,86 kvadratkilometer. Mjöträskån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter 86 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (83 procent). Avrinningsområdet har 0,88 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 2,2 procent.

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Lillträsket
|alternativt_namn =
|samiskt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Norrbotten
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Norrbottens län]]
|kommun =  [[Kalix kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Norrbotten]]
|socken= [[Överkalix socken]]

|nordliggrad =	66.16471
|östliggrad = 22.99350
|SWEREF_99_TM_N = 7361268
|SWEREF_99_TM_E = 859667

<!-- Sjödata -->
|area = 0.105
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd = 126.1
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|strandlinje = 1.76
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 735960-182367
|id_vattenförekomst =
|VYID = 735918-182372
|huvudavrinningsområde_id = 4000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID = 736654-182127
|utflöde= Mjöträskån
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID = 736153-182138
|delavrinningsområde_namn = Mynnar i Djupbäcken
|delavrinningsområde_areal = 40.34
|delavrinningsområde_areal_vattenytor = 0.88
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 46.86
|delavrinningsområde_biflödesordning = 4
|delavrinningsområde_utflöde = Mjöträskån
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn =
|delavrinningsområde_VDRID = 736654-182127
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 86
|delavrinningsområde_nedströms = 736674-182100
|delavrinningsområde_medelhöjd = 99
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 3
|vattendistrikt_id = SE1
|natura_2000_id =
|öar =
|städer =

|fotnoter =

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Lillträsket''' är en [[sjö]] i [[Kalix kommun]] i [[Norrbotten]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|4000}}. Sjön har en area på {{formatnum:0.105}} kvadratkilometer och ligger {{formatnum:126.1}} [[meter över havet]]. Sjön avvattnas av vattendraget ''Mjöträskån''.

== Delavrinningsområde ==
Lillträsket ingår i det [[delavrinningsområde]] (736153-182138) som [[SMHI]] kallar för ''Mynnar i Djupbäcken''. Medelhöjden är {{formatnum:99}} meter över havet och ytan är {{formatnum:40.34}} kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean {{formatnum:46.86}} kvadratkilometer. ''Mjöträskån'' som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter {{formatnum:86}} kilometer.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}} Avrinningsområdet består mestadels av [[skog]] (83 procent). Avrinningsområdet har {{formatnum:0.88}} kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på {{formatnum:2.2}} procent.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Överkalix kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-08}}

[[Kategori:Insjöar i Kalixälvens avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Norrbotten]]
[[Kategori:Insjöar i Kalix kommun]]

title: Lillträsket · Insjö

Län: Norrbottens län

Kommun: Kalix kommun

Landskap: Norrbotten

Socken: Överkalix socken

title: Mått

title: Flöden

Utflöde: Mjöträskån

title: Övrigt

Vattendistrikt: Vattenmyndigheten Bottenviken (SE1)

Limnisk ekoregion: Norrlands kustland, under högsta kustlinjen

title: Delavrinningsområde

Namn: Mynnar i Djupbäcken

Avstånd till havet: 86 km


text:
# Desa Dukuhjati
Desa Dukuhjati är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet, 180 km öster om huvudstaden Jakarta.

title: Desa Dukuhjati

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Indonesien|datum=2016-06}}
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Desa Dukuhjati
| native_name          =
| other_name           = Dukuhjati
| category             = Administrativ by
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Indonesien
| country_flag         = true
| state                = [[Jawa Barat]]
| state_type           = Provins
| region               =
| region_type          =
| district             =
| district_type        =
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           =
| population_date      =
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Western Indonesian Time|WIT]]
| utc_offset           = +7
| timezone_DST         =
| utc_offset_DST       =
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Indonesien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Indonesien
| map_locator          = Indonesien
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = -6.52417
| long_d               = 108.47944
| municipality         = Desa Dukuhjati
| municipality_type    = Administrativ by
| elevation            = 6
| timezone_label       = Asia/Jakarta
| geonames             = 6402321
}}

'''Desa Dukuhjati''' är <!--A.ADM4-->en [[Indonesiens administrativa indelning|administrativ by]] i [[Indonesien]].<ref name = "gn6402321"/>   Den ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Jawa Barat]], i den västra delen av landet, {{formatnum:180}} km öster om huvudstaden [[Jakarta]].

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn6402321">[{{Geonameslänk|gnid=6402321|name=desa%20dukuhjati}} Desa Dukuhjati] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-20; databasdump nerladdad 2015-11-27</ref>
</references>

[[Kategori:Indelningar i Jawa Barat]]

Land: Indonesien

Provins: Jawa Barat

Administrativ by: Desa Dukuhjati

Höjdläge: 6 m ö.h.

Tidszon: WIT (UTC+7)


text:
# Knark – en svensk historia
Knark – en svensk historia är en reportagebok av den svenske journalisten Magnus Linton utgiven 2015 på Bokförlaget Atlas.
I boken menar Linton att forskarna och narkomanerna har utelämnats i den svenska debatten och att Sverige som konsekvens har fått en narkotikapolitik byggd på en blandning av okunskap och moralism.
Boken består av fyra delar, där de två första ger ett historiskt perspektiv till visionen om ett narkotikafritt samhälle. Den främste företrädaren för visionen var Nils Bejerot som beskrivs som den svenska narkotikapolitikens fader och som kom att bli "något av en institution" som kom att "utbilda alla Sveriges poliser genom sina heldagsföreläsningar vid Polisskolan" (sid. 27). Bejerots grundtes var att det finns ett direkt kausalt samband mellan missbruksutveckling och en viss typ av narkotikapolitik, något som inte har något stöd enligt en rätt enig narkotikaforskning. Bokens tredje del utgörs av reportage som bygger på intervjuer med mödrar till barn som använder narkotika. Bokens fjärde del behandlar nuläget i Sverige där det framgår att den narkotikafria samhällsvisionen inte längre kan upprätthållas. I boken intervjuas bl.a. forskarna Bengt Svensson och Börje Olsson.
Av tre generella punkter sade Linton att narkotikapolitiken hade varit framgångsrik på en och misslyckats med två:
1. Sverige har färre, men inte mycket färre, brukare av narkotika
2. Sverige har fler tunga missbrukare
3. Sverige har hög dödlighet bland missbrukare

I en intervju om boken sade Linton att det unika för Sverige är att idén om det narkotikafria samhället inte har setts som en metafor för en restriktiv narkotikapolitik utan istället som ett fullt realiserbart mål som ska verkställas, vilket bland annat har lett till en poliskår som är fullt upptagen med verkställandet vilket Linton menar får obehagliga konsekvenser. Han sade att nollvisionen, nolltoleransen och det narkotikafria samhället endast levde kvar i retoriken och i poliskåren.
Linton sade att narkotikapolitiken är ett problem för Sverige eftersom nolltolerans oftare förknippas med auktoritära, odemokratiska och religiöst färgade sammanhang, medan liberaliseringstankarna och de pragmatiska tankarna är befästa i den demokratiska världen.
På en global skala menade Linton att "kriget mot droger" inte är resurseffektivt, att det belastar rättsväsendet och gynnar narkotikakarteller.
I en längre intervju 2016 sade Linton att kommunikationen om narkotika skapade en förtroendeklyfta mellan generationer och undergrävde ungas förtroende för staten, skolan och polisen.:13m55s Linton sade även att utveckling av bruk och missbruk av narkotika i samhället har mindre att göra med repressiv lagstiftning än ungdomsarbetslöshet och misslyckanden i skolan.:1h47m41s

title: Knark – en svensk historia

wikitext:
'''Knark – en svensk historia''' är en [[reportage]]bok av den svenske journalisten [[Magnus Linton]] utgiven 2015 på [[Bokförlaget Atlas]].

I boken menar Linton att forskarna och narkomanerna har utelämnats i den svenska debatten och att [[Sverige]] som konsekvens har fått en narkotikapolitik byggd på en blandning av okunskap och [[moralism]].<ref name="dn-20150919"/>

Boken består av fyra delar, där de två första ger ett historiskt perspektiv till visionen om ett narkotikafritt samhälle. Den främste företrädaren för visionen var [[Nils Bejerot]] som beskrivs som den [[Narkotikapolitik i Sverige|svenska narkotikapolitikens]] fader och som kom att bli "något av en institution" som kom att "utbilda alla Sveriges poliser genom sina heldagsföreläsningar vid Polisskolan" (sid. 27). Bejerots grundtes var att det finns ett direkt [[kausalt samband]] mellan missbruksutveckling och en viss typ av narkotikapolitik, något som inte har något stöd enligt en rätt enig narkotikaforskning. Bokens tredje del utgörs av reportage som bygger på intervjuer med mödrar till barn som använder narkotika. Bokens fjärde del behandlar nuläget i Sverige där det framgår att den narkotikafria samhällsvisionen inte längre kan upprätthållas. I boken intervjuas bl.a. forskarna [[Bengt Svensson (professor)|Bengt Svensson]] och [[Börje Olsson]].

Av tre generella punkter sade Linton att narkotikapolitiken hade varit framgångsrik på en och misslyckats med två<ref name="sr-20150914"/>:
# Sverige har färre, men inte mycket färre, brukare av narkotika
# Sverige har fler tunga missbrukare
# Sverige har hög dödlighet bland missbrukare

I en intervju om boken sade Linton att det unika för Sverige är att idén om det narkotikafria samhället inte har setts som en metafor för en restriktiv narkotikapolitik utan istället som ett fullt realiserbart mål som ska verkställas, vilket bland annat har lett till en [[Polisen i Sverige|poliskår]] som är fullt upptagen med verkställandet vilket Linton menar får obehagliga konsekvenser. Han sade att [[nollvision]]en, [[nolltolerans]]en och det narkotikafria samhället endast levde kvar i [[retorik]]en och i poliskåren.<ref name="sr-20150914"/>

Linton sade att narkotikapolitiken är ett problem för Sverige eftersom nolltolerans oftare förknippas med auktoritära, odemokratiska och religiöst färgade sammanhang, medan liberaliseringstankarna och de pragmatiska tankarna är befästa i den demokratiska världen.<ref name="sr-20150914"/>

På en global skala menade Linton att "[[kriget mot droger]]" inte är resurseffektivt, att det belastar rättsväsendet och gynnar narkotikakarteller.<ref name="sr-20150914"/>

I en längre intervju 2016 sade Linton att kommunikationen om narkotika skapade en förtroendeklyfta mellan generationer och undergrävde ungas förtroende för staten, skolan och polisen.<ref name="dk-20160224"/>{{rp|13m55s}} Linton sade även att utveckling av bruk och missbruk av narkotika i samhället har mindre att göra med repressiv lagstiftning än ungdoms[[arbetslöshet]] och misslyckanden i skolan.<ref name="dk-20160224"/>{{rp|1h47m41s}}

== Referenser ==
<references>
<ref name="sr-20150914">"[http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=1650&artikel=6255252 Hur mår den svenska narkotikapolitiken?]", [[Magnus Linton]] i ''[[P1-morgon]]'', [[Sveriges radio]], 14 september 2015. Åtkomst 26 september.</ref>
<ref name="dn-20150919">Amanda Björkman. "[http://www.dn.se/ledare/signerat/amanda-bjorkman-svenska-politiker-ser-pa-medan-narkomaner-dor/ Amanda Björkman: Svenska politiker ser på medan narkomaner dör]", ''[[Dagens Nyheter]]'', 19 september 2015. Åtkomst 20 september 2015.</ref>
<ref name="dk-20160224">[[Aron Flam]]. {{Webbref |url=http://feeds.soundcloud.com/stream/248640007-aronflam-6-magnus-linton.mp3 |titel=6: Magnus Linton |hämtdatum=2020-05-20 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20200227002439/http://feeds.soundcloud.com/stream/248640007-aronflam-6-magnus-linton.mp3 |arkivdatum=2020-02-27 }} ''[[Dekonstruktiv kritik]]'', 24 februari 2016.</ref>

</references>

[[Kategori:Svenskspråkig facklitteratur]]
[[Kategori:Facklitteratur 2015]]
[[Kategori:Sveriges narkotikapolitik]]


text:
# Eupithecia canisparsa
Eupithecia canisparsa är en fjärilsart som beskrevs av W. Warren 1904. Eupithecia canisparsa ingår i släktet Eupithecia och familjen mätare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eupithecia canisparsa

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Eupithecia canisparsa''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Mätare]]
| familia = Geometridae
| genus_sv =
| genus = [[Eupithecia]]
| species_sv =
| species = '''Eupithecia canisparsa'''
| taxon = Eupithecia canisparsa
| taxon_authority = [[William Warren (entomolog)|W. Warren]] 1904
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Geometroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Eupithecia canisparsa'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[William Warren (entomolog)|W. Warren]] 1904. ''Eupithecia canisparsa'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eupithecia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[mätare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/eupithecia+canisparsa/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Mätare]]
[[Kategori:Eupithecia|canisparsa]]

title: Systematik

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Geometroidea

Familj: Mätare · Geometridae

Släkte: Eupithecia

Art: Eupithecia canisparsa

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: W. Warren 1904


text:
# Euphorbia indurescens
Euphorbia indurescens är en törelväxtart som beskrevs av Leslie Larry Charles Leach. Euphorbia indurescens ingår i släktet törlar, och familjen törelväxter.
Artens utbredningsområde är Angola. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Euphorbia indurescens

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|törelväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Euphorbia indurescens''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Malpigiaordningen]]
| ordo = Malpighiales
| familia_sv = [[Törelväxter]]
| familia = Euphorbiaceae
| genus_sv = [[Törlar]]
| genus = Euphorbia
| species_sv =
| species = '''Euphorbia indurescens'''
| taxon = Euphorbia indurescens
| taxon_authority = [[Leslie Larry Charles Leach|L.C.Leach]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Tirucalia indurescens'' <small>([[Leslie Larry Charles Leach|L.C.Leach]]) [[Paul V. Heath|P.V.Heath]]</small>
}}

'''''Euphorbia indurescens'''''<ref name = "C132"/> är en [[törelväxter|törelväxt]]art som beskrevs av [[Leslie Larry Charles Leach]]. ''Euphorbia indurescens'' ingår i [[släkte]]t [[Törlar (växter)|törlar]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[törelväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Angola]].<ref name = "COL"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9811151|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">L.C.Leach, 1975 ''In: Garcia de Orta, Sér. Bot. 2: 113''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Törlar]]
[[Kategori:Euphorbia|indurescens]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Malpigiaordningen · Malpighiales

Familj: Törelväxter · Euphorbiaceae

Släkte: Törlar · Euphorbia

Art: Euphorbia indurescens

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Euphorbia indurescens

title: Synonymer

Synonymer: Tirucalia indurescens (L.C.Leach) P.V.Heath


text:
# Gymnosporia
Gymnosporia är ett släkte av benvedsväxter. Gymnosporia ingår i familjen Celastraceae.

## Dottertaxa tillGymnosporia, i alfabetisk ordning[1]
- Gymnosporia acuminata
- Gymnosporia addat
- Gymnosporia alaternifolia
- Gymnosporia annobonensis
- Gymnosporia arborea
- Gymnosporia arbutifolia
- Gymnosporia arenicola
- Gymnosporia austroyunnanensis
- Gymnosporia bachmannii
- Gymnosporia bailadillana
- Gymnosporia berberoides
- Gymnosporia bonii
- Gymnosporia brachystachya
- Gymnosporia buchananii
- Gymnosporia buxifolia
- Gymnosporia capitata
- Gymnosporia cassinoides
- Gymnosporia championii
- Gymnosporia chasei
- Gymnosporia chevalieri
- Gymnosporia commiphoroides
- Gymnosporia confertiflora
- Gymnosporia cordata
- Gymnosporia cortii
- Gymnosporia crassifolia
- Gymnosporia crenata
- Gymnosporia cryptopetala
- Gymnosporia curtisii
- Gymnosporia devenishii
- Gymnosporia dhofarensis
- Gymnosporia divaricata
- Gymnosporia diversifolia
- Gymnosporia dongfangensis
- Gymnosporia drummondii
- Gymnosporia dryandri
- Gymnosporia emarginata
- Gymnosporia esquirolii
- Gymnosporia falconeri
- Gymnosporia forsskaoliana
- Gymnosporia fruticosa
- Gymnosporia gariepensis
- Gymnosporia gibsonii
- Gymnosporia glaucophylla
- Gymnosporia gracilipes
- Gymnosporia graciliramula
- Gymnosporia gracilis
- Gymnosporia grandifolia
- Gymnosporia guangnanensis
- Gymnosporia guangxiensis
- Gymnosporia gurueensis
- Gymnosporia hainanensis
- Gymnosporia harenensis
- Gymnosporia harlandii
- Gymnosporia harveyana
- Gymnosporia hemipterocarpa
- Gymnosporia heterophylla
- Gymnosporia heyneana
- Gymnosporia ilicina
- Gymnosporia inflata
- Gymnosporia jinyangensis
- Gymnosporia keniensis
- Gymnosporia laurina
- Gymnosporia leptopus
- Gymnosporia linearis
- Gymnosporia listeri
- Gymnosporia littoralis
- Gymnosporia livingstonei
- Gymnosporia lucida
- Gymnosporia macrocarpa
- Gymnosporia maranguensis
- Gymnosporia marcanii
- Gymnosporia markwardii
- Gymnosporia masindei
- Gymnosporia matoboensis
- Gymnosporia mekongensis
- Gymnosporia mengziensis
- Gymnosporia monodii
- Gymnosporia mossambicensis
- Gymnosporia nemorosa
- Gymnosporia nguruensis
- Gymnosporia nitida
- Gymnosporia nyassica
- Gymnosporia obbadiensis
- Gymnosporia oblanceolata
- Gymnosporia obovata
- Gymnosporia obscura
- Gymnosporia oleosa
- Gymnosporia orbiculata
- Gymnosporia ovata
- Gymnosporia oxycarpa
- Gymnosporia oxyphylla
- Gymnosporia palauica
- Gymnosporia pallida
- Gymnosporia parviflora
- Gymnosporia peduncularis
- Gymnosporia pertinax
- Gymnosporia polyacantha
- Gymnosporia procumbens
- Gymnosporia puberula
- Gymnosporia pubescens
- Gymnosporia punctata
- Gymnosporia putterlickioides
- Gymnosporia pyria
- Gymnosporia richardsiae
- Gymnosporia royleana
- Gymnosporia rufa
- Gymnosporia salicifolia
- Gymnosporia schliebenii
- Gymnosporia senegalensis
- Gymnosporia serrata
- Gymnosporia sikkimensis
- Gymnosporia somalensis
- Gymnosporia stylosa
- Gymnosporia tenuispina
- Gymnosporia thompsonii
- Gymnosporia thomsonii
- Gymnosporia thyrsiflora
- Gymnosporia tiaoloshanensis
- Gymnosporia tonkinensis
- Gymnosporia undata
- Gymnosporia wallichiana
- Gymnosporia vanwykii
- Gymnosporia variabilis
- Gymnosporia wightiana
- Gymnosporia vitiensis
- Gymnosporia yimenensis

title: Gymnosporia

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|benvedsväxt|datum=2014-06}}
{{Taxobox
| name = ''Gymnosporia''
| status =
| image = Gymnosporia montana W IMG_3566.jpg
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv =
| regnum = [[Plantae]]
| phylum_sv = [[Kärlväxter]]
| phylum = Tracheophyta
| classis_sv =
| classis = [[Magnoliopsida]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Celastrales]]
| familia_sv =
| familia = [[Celastraceae]]
| genus_sv =
| genus = '''Gymnosporia'''
| species_sv =
| species =
| taxon = Gymnosporia
| taxon_authority =
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Gymnosporia'''''<ref name = "COL"/> är ett [[släkte]] av [[benvedsväxter]]. ''Gymnosporia'' ingår i [[familj (biologi)|familjen]] [[Celastraceae]].<ref name = "COL"/>

== Dottertaxa till ''Gymnosporia'', i alfabetisk ordning<ref name = "COL"/> ==

* ''[[Gymnosporia acuminata]]''
* ''[[Gymnosporia addat]]''
* ''[[Gymnosporia alaternifolia]]''
* ''[[Gymnosporia annobonensis]]''
* ''[[Gymnosporia arborea]]''
* ''[[Gymnosporia arbutifolia]]''
* ''[[Gymnosporia arenicola]]''
* ''[[Gymnosporia austroyunnanensis]]''
* ''[[Gymnosporia bachmannii]]''
* ''[[Gymnosporia bailadillana]]''
* ''[[Gymnosporia berberoides]]''
* ''[[Gymnosporia bonii]]''
* ''[[Gymnosporia brachystachya]]''
* ''[[Gymnosporia buchananii]]''
* ''[[Gymnosporia buxifolia]]''
* ''[[Gymnosporia capitata]]''
* ''[[Gymnosporia cassinoides]]''
* ''[[Gymnosporia championii]]''
* ''[[Gymnosporia chasei]]''
* ''[[Gymnosporia chevalieri]]''
* ''[[Gymnosporia commiphoroides]]''
* ''[[Gymnosporia confertiflora]]''
* ''[[Gymnosporia cordata]]''
* ''[[Gymnosporia cortii]]''
* ''[[Gymnosporia crassifolia]]''
* ''[[Gymnosporia crenata]]''
* ''[[Gymnosporia cryptopetala]]''
* ''[[Gymnosporia curtisii]]''
* ''[[Gymnosporia devenishii]]''
* ''[[Gymnosporia dhofarensis]]''
* ''[[Gymnosporia divaricata]]''
* ''[[Gymnosporia diversifolia]]''
* ''[[Gymnosporia dongfangensis]]''
* ''[[Gymnosporia drummondii]]''
* ''[[Gymnosporia dryandri]]''
* ''[[Gymnosporia emarginata]]''
* ''[[Gymnosporia esquirolii]]''
* ''[[Gymnosporia falconeri]]''
* ''[[Gymnosporia forsskaoliana]]''
* ''[[Gymnosporia fruticosa]]''
* ''[[Gymnosporia gariepensis]]''
* ''[[Gymnosporia gibsonii]]''
* ''[[Gymnosporia glaucophylla]]''
* ''[[Gymnosporia gracilipes]]''
* ''[[Gymnosporia graciliramula]]''
* ''[[Gymnosporia gracilis]]''
* ''[[Gymnosporia grandifolia]]''
* ''[[Gymnosporia guangnanensis]]''
* ''[[Gymnosporia guangxiensis]]''
* ''[[Gymnosporia gurueensis]]''
* ''[[Gymnosporia hainanensis]]''
* ''[[Gymnosporia harenensis]]''
* ''[[Gymnosporia harlandii]]''
* ''[[Gymnosporia harveyana]]''
* ''[[Gymnosporia hemipterocarpa]]''
* ''[[Gymnosporia heterophylla]]''
* ''[[Gymnosporia heyneana]]''
* ''[[Gymnosporia ilicina]]''
* ''[[Gymnosporia inflata]]''
* ''[[Gymnosporia jinyangensis]]''
* ''[[Gymnosporia keniensis]]''
* ''[[Gymnosporia laurina]]''
* ''[[Gymnosporia leptopus]]''
* ''[[Gymnosporia linearis]]''
* ''[[Gymnosporia listeri]]''
* ''[[Gymnosporia littoralis]]''
* ''[[Gymnosporia livingstonei]]''
* ''[[Gymnosporia lucida]]''
* ''[[Gymnosporia macrocarpa]]''
* ''[[Gymnosporia maranguensis]]''
* ''[[Gymnosporia marcanii]]''
* ''[[Gymnosporia markwardii]]''
* ''[[Gymnosporia masindei]]''
* ''[[Gymnosporia matoboensis]]''
* ''[[Gymnosporia mekongensis]]''
* ''[[Gymnosporia mengziensis]]''
* ''[[Gymnosporia monodii]]''
* ''[[Gymnosporia mossambicensis]]''
* ''[[Gymnosporia nemorosa]]''
* ''[[Gymnosporia nguruensis]]''
* ''[[Gymnosporia nitida]]''
* ''[[Gymnosporia nyassica]]''
* ''[[Gymnosporia obbadiensis]]''
* ''[[Gymnosporia oblanceolata]]''
* ''[[Gymnosporia obovata]]''
* ''[[Gymnosporia obscura]]''
* ''[[Gymnosporia oleosa]]''
* ''[[Gymnosporia orbiculata]]''
* ''[[Gymnosporia ovata]]''
* ''[[Gymnosporia oxycarpa]]''
* ''[[Gymnosporia oxyphylla]]''
* ''[[Gymnosporia palauica]]''
* ''[[Gymnosporia pallida]]''
* ''[[Gymnosporia parviflora]]''
* ''[[Gymnosporia peduncularis]]''
* ''[[Gymnosporia pertinax]]''
* ''[[Gymnosporia polyacantha]]''
* ''[[Gymnosporia procumbens]]''
* ''[[Gymnosporia puberula]]''
* ''[[Gymnosporia pubescens]]''
* ''[[Gymnosporia punctata]]''
* ''[[Gymnosporia putterlickioides]]''
* ''[[Gymnosporia pyria]]''
* ''[[Gymnosporia richardsiae]]''
* ''[[Gymnosporia royleana]]''
* ''[[Gymnosporia rufa]]''
* ''[[Gymnosporia salicifolia]]''
* ''[[Gymnosporia schliebenii]]''
* ''[[Gymnosporia senegalensis]]''
* ''[[Gymnosporia serrata]]''
* ''[[Gymnosporia sikkimensis]]''
* ''[[Gymnosporia somalensis]]''
* ''[[Gymnosporia stylosa]]''
* ''[[Gymnosporia tenuispina]]''
* ''[[Gymnosporia thompsonii]]''
* ''[[Gymnosporia thomsonii]]''
* ''[[Gymnosporia thyrsiflora]]''
* ''[[Gymnosporia tiaoloshanensis]]''
* ''[[Gymnosporia tonkinensis]]''
* ''[[Gymnosporia undata]]''
* ''[[Gymnosporia wallichiana]]''
* ''[[Gymnosporia vanwykii]]''
* ''[[Gymnosporia variabilis]]''
* ''[[Gymnosporia wightiana]]''
* ''[[Gymnosporia vitiensis]]''
* ''[[Gymnosporia yimenensis]]''

== Bildgalleri ==
<gallery>
Gymnosporia tenuispina, droë vrugte, Eugene Marais Park.jpg
</gallery>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/browse/tree/id/17267132|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
*{{commonscat|Gymnosporia|''Gymnosporia''}}
* {{wikispecies|Gymnosporia|''Gymnosporia''}}

[[Kategori:Kärlväxter]]
[[Kategori:Gymnosporia]]

title: Systematik

Rike: Plantae

Stam: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Magnoliopsida

Ordning: Celastrales

Familj: Celastraceae

Släkte: Gymnosporia

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Gymnosporia


text:
# Anaphes nitens
Anaphes nitens är en stekelart som först beskrevs av Girault 1928.  Anaphes nitens ingår i släktet Anaphes och familjen dvärgsteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Anaphes nitens

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Anaphes nitens''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Dvärgsteklar]]
| familia = Mymaridae
| genus_sv =
| genus = [[Anaphes]]
| species_sv =
| species = '''Anaphes nitens'''
| taxon = Anaphes nitens
| taxon_authority = ([[Girault (auktor)|Girault]], 1928)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Chalcidoidea
| superfamilia_sv = [[Glanssteklar]]
| synonyms = ''Anaphes (patasson) gonipteri'' (Ferriere, 1930)<ref name = "col18537"/>
''Anaphoidea gonipteri'' [[Charles Ferrière|Ferrière]], 1930<ref name = "col898"/><ref name = "col52123"/><ref name = "col85464"/><ref name = "col171844"/>
''Anaphoidea nitens'' [[Girault (auktor)|Girault]], 1928<ref name = "col84904"/><ref name = "col171639"/>
''Yungaburra nitens'' ([[Girault (auktor)|Girault]], 1928)<ref name = "col171844"/>
''Patasson nitens'' ([[Girault (auktor)|Girault]], 1928)
''Anaphes (patasson) nitens'' ([[Girault (auktor)|Girault]], 1928)<ref name = "col171713"/>
''Anaphes (yungaburra) nitens'' ([[Girault (auktor)|Girault]], 1928)<ref name = "col85332"/>
''Patasson (yungaburra) nitens'' ([[Girault (auktor)|Girault]], 1928)
''Anaphoidia nitens'' [[Girault (auktor)|Girault]], 1928<ref name = "col171845"/>
}}

'''''Anaphes nitens'''''<ref name = "col171639"/> är en [[steklar|stekel]]art som först beskrevs av [[Girault (auktor)|Girault]] 1928.  ''Anaphes nitens'' ingår i [[släkte]]t ''[[Anaphes]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[dvärgsteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/anaphes+nitens/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col171639">Huber, J.T.; Prinsloo, G.L. (1990) Redescription of |Anaphes nitens| Girault and description of two new species of |Anaphes| Haliday (Hymenoptera, Mymaridae) parasites of |Gonipterus scutellatus| Gyllenhal (Coleoptera,, JOURBOOK: Journal of the Australian Entomological Society VOLUME: 29(4) PAGES: 333-341</ref>
<ref name = "source">''UCD: Universal Chalcidoidea Database''. Noyes J., 2007-09-17</ref>
<ref name = "col85332">Huber, J.T. (1992) The subgenera, species groups and synonyms of |Anaphes| (Hymenoptera: Mymaridae) with a review of the described Nearctic species of the |fuscipennis| group of |Anaphes| s.s. and the, JOURBOOK: Proceedings of the Entomological Society of Ontario VOLUME: 123 PAGES: 23-110</ref>
<ref name = "col171713">Viggiani, G. (1994) L'Armatura genitale esterna maschile di alcune species di |Anaphes| Haliday., JOURBOOK: Memorie della Società Entomologica Italiana VOLUME: 72 PAGES: 469-483</ref>
<ref name = "col18537">Debauche, H.R. (1949) Mymaridae (Hymenoptera, Chalcidoidea)., JOURBOOK: Exploration du Parc National Albert, Mission G.F. de Witte VOLUME: 49 PAGES: 1-105</ref>
<ref name = "col171845">Londt, J. (1995) Entomological monument unveiled., JOURBOOK: Rostrum (Newsletter, Entomological Society of Southern Africa) VOLUME: 42 PAGES: 3</ref>
<ref name = "col84904">Girault, A.A. (1928) Australian chalcid-wasps., JOURBOOK: Victorian Naturalist VOLUME: 44 PAGES: 261-263</ref>
<ref name = "col898">De Santis, L. (1979) Catálogo de los himénopteros calcidoideos de América al sur de los Estados Unidos., JOURBOOK: Publicación Especial Comisión de Investigaciones Cientificas Provincia de Buenos Aires PAGES: 488pp</ref>
<ref name = "col52123">De Santis, L. (1967) Catálogo de los Himenópteros Argentinos de la Serie Parasitica, incluyendo Bethyloidea, PAGES: 337pp</ref>
<ref name = "col85464">Ferrière, C. (1930) On some egg parasites from Africa., JOURBOOK: Bulletin of Entomological Research VOLUME: 21(1) PAGES: 33-44</ref>
<ref name = "col171844">Ogloblin, A.A. (1939) Sobre la sinonimia del Mimárido parásito del gorgojo de |Eucalyptus| (Mymaridae, Hymenoptera)., JOURBOOK: Memorias del Jardin Zoologico de La Plata VOLUME: 9 PAGES: 143-144</ref>
</references>

[[Kategori:Dvärgsteklar]]
[[Kategori:Anaphes|nitens]]

title: Systematik

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Glanssteklar · Chalcidoidea

Familj: Dvärgsteklar · Mymaridae

Släkte: Anaphes

Art: Anaphes nitens

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Anaphes nitens

Auktor: (Girault, 1928)

title: Synonymer

Synonymer: Anaphes (patasson) gonipteri (Ferriere, 1930) · Anaphoidea gonipteri Ferrière, 1930 · Anaphoidea nitens Girault, 1928 · Yungaburra nitens (Girault, 1928) · Patasson nitens (Girault, 1928) · Anaphes (patasson) nitens (Girault, 1928) · Anaphes (yungaburra) nitens (Girault, 1928) · Patasson (yungaburra) nitens (Girault, 1928) · Anaphoidia nitens Girault, 1928