text:
# Storängen
För andra betydelser, se Storängen (olika betydelser).
Storängen är ett villaområde i centrala Nacka i Stockholms län. Området är beläget strax sydost om Nacka Forum vid Saltsjöbanan mellan Lillängen och Saltsjö-Duvnäs. Storängens villasamhälle grundades 1904 av "Tjänstemännens Egnahemsförening vid Storängen" och de första villorna började byggas samma år. Redan 1909 var 107 tomter bebyggda av totalt runt 160. År 2013 fanns drygt 150 villor med lika många familjer i området. Egnahemsföreningen existerar fortfarande och fungerar idag som intresseförening för de boende i Storängen.
Storängen anses vara ett av Sveriges bäst bevarade villasamhällen från 1900-talets början, tack vare sina tidstypiska stora trävillor i nationalromantikens stil och sin förhållandevis orörda miljö. De flesta villorna är arkitektritade, en hel del av dåtidens kända arkitekter, bland dem Ragnar Östberg, Torben Grut, Albin Brag, Ivar Callmander och Carl Westman. Några av dem bosatte sig själva i det nya villasamhället. Den som ritat flest hus i Storängen var Gustaf Hugo Sandberg.
Enligt en kulturhistorisk byggnadsinventering från 1979 bedömdes av 156 undersökta byggnader 18 som "omistliga" och 35 som "värdefulla". Hela området bedömdes som "omistlig kulturmiljö". År 1987 förklarades området som riksintresse för kulturmiljövården.

## Bakgrund
Istället för att bruka marken blev det i slutet av 1800-talet allt lönsammare att sälja stora landområden för exploatering. Samtidigt rådde även en svår bostadsbrist i Stockholm. Trots att en byggnadsstadga och en byggnadsordning hade tillkommit för att förbättra bostadsvillkoren, ledde den stora befolkningstillväxten till ökad bostadsmisär. För mindre bemedlade, ofta arbetarklassen, började Stockholms stad anlägga trädgårdsstäder som kunde nås med spårvagn.
Under perioden 1875–1910 uppstod även ett antal fristående samhällsbildningar i Stockholms utkanter som i första hand kunde nås med nya järnvägslinjer. Villaförstäder som Storängen, Saltsjöbaden, Djursholm, Stocksund och Södertörns villastad började anläggas för välbärgade Stockholmare. Alla etablerades längs nya järnvägssträckor, som Saltsjöbanan, Roslagsbanan och Nynäsbanan. De som hade råd, ofta högre tjänstemän, flyttade långt utanför storstaden, där de bosatte sig i nybyggda villor på behörigt avstånd från den "osunda" storstaden.

## Geografi och historik

### Avgränsning
Området Storängen ligger nära Storängens station och räknas inte till något av de kringliggande villaområdena Lillängen, Fannydalsplatån, Fannydalsområdet/Övre Järlasjön. Enligt en annan avgränsning består Storängen av det gamla optionsområdet tillhörande Tjänstemännens Egnahemsförening. Detta inkluderar bebyggelsen utmed Värmdövägen (från Vikdalsvägen till Skvaltan, med jämna nummer 160-186 och ojämna nummer 197-217), hela Krokvägen, Parkvägen från och med 32A, hela Parkgränden, hela John Lodéns väg, hela Lindvägen, hela Ängsvägen, hela Hörnvägen, Järlavägen jämna nummer från och med 18 och ojämna nummer från och med 9, hela Storängsvägen samt hela Storängens Strandväg.
| Storängen på häradskartan omkring 1905. |  | Storängen med omnejd 1917-1934. |
| Storängen på häradskartan omkring 1905. |  | Storängen med omnejd 1917-1934. |

### Tidig historik
I början av 1900-talet letade Tjänstemännens Egnahemsförening efter ett område att bygga villor på för sina medlemmar. Valet stod mellan Stocksund norr om Stockholm och Storängen vid Järla sydost om Stockholm. Intresset var så stort för båda områdena att föreningen delade upp sig i två och Stocksund blev på sätt och vis Storängens systersamhälle.
Storängens villasamhälle grundades 1904 av Tjänstemännens Egnahemsförening vid Storängen, från början huvudsakligen bestående av tjänstemän från övre medelklass. Föreningen skrev kontrakt med markägaren Järnvägsaktiebolaget Stockholm-Saltsjön som drev Saltsjöbanan. Marken vid Järla hade bolaget några år tidigare förvärvat från Järla gård.
Bolaget ordnade stadsplan, byggde vägar, drog fram vatten och avlopp samt anlade så småningom en järnvägsstation. Vatten och avlopp installerades i husen, vilket ansågs väldigt exklusivt vid denna tid. Vattnet levereras från "ett fullt modernt anordnadt vattenledningsverk", hette det i en samtida reklambroschyr. Storängen fick elektricitet redan 1910, eller som samma reklambroschyr uttryckte det; "Samtliga vägar inom samhället äro väl upplysta medelst elektrisk ljus. Elektrisk ström för innerbelysning levereras inom egnahemsområdet af Aktiebolaget de Lavals Ångturbin enligt därom med föreningen träffat avtal." Alla gemensamma anordningar som gatubelysning, vägrenhållning och vägunderhåll sköttes av genom föreningen anställd personal.
Medlemskap i föreningen var obligatoriskt för att man skulle få köpa tomt och bygga hus i det så kallade optionsområdet. Föreningen kunde avslå en ansökan, om man befarade att den sökande inte hade tillräckligt god ekonomi eller kunde tänkas "att den trefnad, som rådt och råder [...] äfventyras". De som grundade föreningen var från början huvudsakligen tjänstemän i statlig eller privat tjänst, men så småningom anslöt konstnärer, musiker, arkitekter, universitetslärare, direktörer och ingenjörer. Det gav en särskild homogenitet åt både samhälle och bebyggelse.
Men det var inte enbart penningstarka familjer som ville bygga och flytta hit. Därför hade Egnahemsföreningen ett avtal med Svenska Lifförsäkringsbolaget om ett lån. Lånet var kopplat till en livförsäkring som innebar att om familjeförsörjaren avled, betalade försäkringsbolaget lånet. Medlemmarna gick även i borgen för varandra intill ett belopp av 1 500 kr "med begränsad personlig ansvarighet" (m b p a). Det ursprungliga optionsområdet med 77 tomter fulltecknades snabbt, utökades några gånger och 1910 hade föreningen cirka 110 medlemmar.

### Historiska bilder, villor
- Lotterivillan, 1909
(Storängens strandväg 4)
- Villa Mattsson, 1910-tal
(Lindvägen 12)
- Villa Jacobsen, 1910-tal
(Lindvägen 13)
- Villa Wållgren, 1911
(Prästgårdsvägen 1)
- Villa Soltäppan, 1927
(Ängsvägen 12)
- Villa Skoga, 1920-tal
(Krokvägen 1A)
- Villa Trobäck, 1910-tal
(Parkvägen 41)
- Soltorp skola, 1905
(John Lodéns väg 14)

## Stadsplan och bebyggelse

### Området
På 1900-talets början var Storängen ett lantligt område långt utanför storstaden. I norra delen genomkorsades Storängen av Värmdövägen, som var en smal landsväg ut mot Värmdö. I söder gick den 1893 invigda järnvägslinjen mellan Slussen och Saltsjöbaden. Veckotidningen Idun från april 1906 beskrev Storängens lantliga idyll under rubriken ”Två artisthem på landet” (avseende Villa Bergh och Villa Pauli) på följande sätt: ”Den ned mot järnvägslinjen sluttande terrängen, nu öfverdragen af vinterns hvitaste damast, rymmer ett tjogtal villor, också strödda en smula godtyckligt, men dock af en viss karaktär, som bättre stämmer med landskapet. Här har ett antal tjänstemannafamiljer från hufvudstaden slagit sig ned…”
Ett intryck av hur Storängen såg ut i början på 1900-talet ger den samtida målningen ”Vy över Järlasjön” av konstnären Anton Genberg. Utsikten är mot nordväst från berget vid Fannydalsplatån. Anton Genberg bodde själv mellan 1924 och 1929 vid Ängsvägen 14 i Storängen.

### Byggnadsordning och stadsplan
Storängens byggnadsordning från 1905 föreskrev att en egen byggnadsnämnd skulle inrättas. Anledningen var att det inte fanns någon kommunal byggnadsnämnd när Storängen började bebyggas. I nämnden satt tre ledamöter från föreningen och en från Järnvägsaktiebolaget Stockholm-Saltsjön. Det stadgas särskilt att byggnadsordningen inte fick fastställas av Kungl. Maj:t. Därför kan den inte heller upphävas av stat eller kommun. Storängens byggnadsordning är en helt privaträttslig inrättning som ingen annan än Egnahemsföreningens medlemmar råder över. Därför är byggnadsordningen i vissa delar giltig än idag. För övrigt gäller idag kommunens bygglovsbestämmelser.
Nybyggnadsområdet var en vidsträckt äng mellan Järlasjöns östra del och runt Värmdövägen. Det fanns möjlighet att välja mellan skogstomter i utkanten av området och mer centralt belägna, plana ängstomter. Vägnätet utlades så att huvudvägarna strålade samman vid järnvägsstationen i den sydöstra delen av samhället. På så vis kunde alla tomter nås snabbt och lätt, eftersom tåget var det främsta kommunikationsmedlet till och från Stockholm. Det ursprungliga vägnätet är fortfarande bevarat nästan i sin helhet, även om några vägar har ändrade namn. I nordöstra delen försvann några kvarter med sju villor när Saltsjöbadsleden anlades i slutet av 1960-talet.
Villorna skulle inte uppföras högre än två våningar, avståndet mellan huset och tomtgränsen fick inte understiga sex meter, villorna fick inte byggas för fler än högst två familjer och grundytan fick inte överstiga en tiondel av tomtens yta. Bebyggelsen i Storängen karakteriseras av stora husvolymer, taken är i många fall generöst tilltagna och ytterväggar utsmyckade med skurna eller svarvade detaljer. Fasaddelar som fönsterfoder, fönsterluckor och vindskivor är ofta målade i grön kulör.

### Arkitektur
De flesta villorna är arkitektritade. De mest kända arkitekterna är Ragnar Östberg, Torben Grut och Carl Westman. Den som ritat flest hus i Storängen är Gustaf Hugo Sandberg, med 14 byggnader inklusive Storängens stationshus. Albin Brag ritade åtta villor och Ivar Callmander anlitades också flitigt. Han är representerad med sex hus, bland dem den egna bostaden vid Prästgårdsvägen 8, där han bodde mellan 1906 och 1916.
Den första villan som uppfördes var Villa Lodén, som började byggas den 30 juni 1904. Villan ligger vid John Lodéns väg 15 och dess byggherre var vice häradshövdingen John Lodén, en av föreningens grundare. Vägen hette då Duvnäsvägen, men har senare fått namnet efter Lodén. Grannvillan, Villa Borell vid John Lodéns väg 17, beställdes av riksgäldskommissarien Tor Borell och byggdes 1904 efter ritningar av arkitekt Albin Brag. Även Tor Borell var en av föreningens grundare. Under 1904 blev de sex första villorna färdiga och redan 1910 fanns här ett hundratal färdiga hus.
De tidiga villorna är oftast byggda i nationalromantisk stil eller i jugend/jugendbarock. Ett exempel på jugend är den magnifika Villa Jacobsen vid Lindvägen 13, en stenvilla som överingenjör Waldemar Jacobsen, chef vid Bergsunds Mekaniska Verkstad, lät arkitekt Albin Brag rita. Från 1917 fram till 1961 låg Nackas kommunalkontor i byggnaden. En annan villa med intressant bakgrund är den så kallade Lotterivillan vid Storängens strandväg 4. Villan uppfördes 1908 efter ritningar av Ivar Callmander och visades på Konstindustriutställningen 1909 på Djurgården, där den var högsta vinsten i ett lotteri. Efter utställningen flyttades den till Storängen. Allt ingick i vinsten: tomt, hus och komplett möblering. Vinnaren av lotteriet och förste ägaren var ingenjör P.A. Broman, som ägde huset fram till 1911.
År 1912 byggdes Storängens Samskola vid Värmdövägen 176 i nationalromantisk stil, efter ritningar av arkitekt Ivar Callmander. Där gavs så kallad förberedande undervisning. Skolan används idag av en Montessoriförskola. På övervåningen finns Storängssalen som är lokalföreningens samlingssal och festlokal. Salens takstolar och takpanel dekorerades av två dekorationsmålare vid Filip Månssons målarskola i Saltsjöbaden. Söder om Samskolan, centralt i området, finns en cirka 10 000 m² stor öppen grönyta som kallas Ängen. Den är numera kulturminne och nyttjas fortfarande som samhällets lekyta och festplats. Mellan Parkvägen, Lindvägen och John Lodéns väg omvandlades ett antal tomter till en park med tennisbana. Egnahemsföreningen är förvaltare samt ägare av Samskolan, Ängen och parken inklusive tennisbanan.
Det finns även några funkisvillor från 1930- och 1940-talen och under senare årtionden har tillkommit några hus ritade av okända arkitekter. Nu är alla tomter bebyggda och någon förtätning får ej göras till följd av ett villaservitut, som innebär att de boende har rätt att kräva att övriga fastighetsägare inom området måste följa vissa bestämmelser. Exempelvis är det inte tillåtet att avstycka tomten eller att använda huset till annat än privatbostad. Mer än två tredjedelar av husen kom till under områdets första tio år.

## Tidiga storängsbor
Till de första nybyggarna i villasamhället hörde konstnärsparet Georg och Hanna Pauli. De flyttade redan 1904 till Villa Pauli vid Värmdövägen 205. Till nära grannar hade de sedermera borgarrådet Yngve Larsson, arkitekten Gustaf Hugo Sandberg och konstnären Richard Bergh. Bland andra bildkonstnärer, som bodde i Storängen märks Anton Genberg, Gottfrid Kallstenius med hustru Gerda Roosval-Kallstenius och Thure Lennart Nyblom samt skulptören John Börjeson. Skulptören Hjalmar Norrström hade sin bostad och ateljé vid Ängsvägen 21. Huset hade han ritat själv och där bodde han fram till sin död 1924.
Tidningsmannen Thorgny Wallbeck-Hallgren och författaren Per Hallström bodde i Storängen liksom bokförläggarna Wilhelm Widstrand och Per Karl Wahlström (förlag Wahlström & Widstrand). Till kända ingenjörer, som hörde till de första boende, hör konstruktören Jonas Hesselman. Han bodde mellan 1907 och 1957 i den efter honom uppkallade Villa Hesselman, nuvarande Krokvägen 13.
Dragspelsvirtuosen Carl Jularbo bodde i Storängen fram till sin död 1966.

## Storängen idag
År 2013 fanns drygt 150 villor med lika många familjer i Storängen. Sju hus revs i slutet av 1960-talet för att ge plats för Saltsjöbadsleden och två hus har brunnit ner, men ersatts av nya. På 1960-talet hade kommunen planer på att riva Storängen och bygga flerbostadshus istället. Men tack vare lokalföreningens motstånd räddades Storängen kvar. I Storängen finns idag ett aktivt föreningsliv med bland annat ”Storängens Lawntennisklubb” (bildad 1919), ”Trädgårdssällskapet” (bildat 1994), ”Storängstraktens Villaägareförening” (bildad 1997) och ”Storängens bokklubb” (bildad 2012). ”Tjänstemännens Egnahemsförening vid Storängen” fungerar idag som intresseförening för de boende i Storängen. Numera är området klassat som riksintresse för kulturmiljövården och ses som ett av Sveriges bäst bevarade villaområden från tidigt 1900-tal.

## Byggnader i urval
Ordnade efter adress och i alfabetisk ordning. Bedömningarna "omistlig", "värdefull" och "intressant" enligt en kulturhistorisk byggnadsinventering av Storängen år 1979.
| Nutida bilder | Fastighet                         | Adress                  | Byggår                               | Arkitekt              | Byggherre                                                                                | Bedömning       |
| ------------- | --------------------------------- | ----------------------- | ------------------------------------ | --------------------- | ------------------------------------------------------------------------------------------------- | --------------- |
|               | Villa Åstrand                     | John Lodéns väg 14      | 1904 områdets skola 1905-1912        | Kristian Lundmark     | O. Åstrand, bokhållare och skolfröken                                                             | "Värdefull"     |
|               | Villa Lodén                       | John Lodéns väg 15      | 1904 områdets första villa           | Okänd                 | John Lodén, en av Storängens grundare                                                             | Ingen bedömning |
|               | Villa Borell                      | John Lodéns väg 17      | 1904                                 | Albin Brag            | Tor Borell, en av Storängens grundare                                                             | "Intressant"    |
|               | Villa Wahlström                   | Järlavägen 23           | 1906                                 | Torben Grut           | Per Karl Wahlström, bokförläggare                                                                 | "Omistlig"      |
|               | Villa Edberg                      | Järlavägen 28           | 1907                                 | Ivar Callmander       | John Edberg, bergsingenjör                                                                        | "Omistlig"      |
|               | Villa Widstrand Villa Skoga       | Krokvägen 1A            | 1906                                 | Elis Bergh            | Wilhelm Widstrand, bokförläggare                                                                  | Ingen bedömning |
|               | Villa Kallstenius Villa Kallstena | Krokvägen 1B            | 1906                                 | Gustaf Petterson      | Gottfrid Kallstenius, och hustru Gerda Roosval-Kallstenius konstnärer                             | "Värdefull"     |
|               | Villa Waern                       | Krokvägen 7             | 1905                                 | Torben Grut           | Charles U. Waern grosshandlare                                                                    | "Omistlig"      |
|               | Villa Georg Lange                 | Krokvägen 10            | 1906                                 | Edvard Bäckström      | Georg Lange, direktör                                                                             | "Intressant"    |
|               | Villa Upmark                      | Krokvägen 11            | 1906                                 | Georg A. Nilsson      | Gustaf Upmark den yngre museiman, bodde här 1906-1917                                             | "Intressant"    |
|               | Villa Hesselman                   | Krokvägen 13            | 1906                                 | Albin Brag            | Jonas Hesselman civilingenjör och konstruktör, bodde här 1906-1957                                | "Intressant"    |
|               | Villa Wallin                      | Lindvägen 1B            | 1907                                 | Gustaf Hugo Sandberg  | Fanny Wallin                                                                                | "Värdefull"     |
|               | Villa Ericson                     | Lindvägen 10            | 1904                                 | Gustaf Hugo Sandberg  | Anders Ericson, kassör i villaföreningen                                                          | "Omistlig"      |
|               | Villa Jacobsen                    | Lindvägen 13            | 1905                                 | Albin Brag            | Waldemar Jacobsen, överingenjör Nackas kommunalkontor 1916-1961                                   | "Värdefull"     |
|               | La Fére                           | Lindvägen 16            | 1904                                 | Hugo Rahm             | Gustaf de Frumerie, arkitekt Här växte kompositören Gunnar de Frumerie upp.                       | "Omistlig"      |
|               | Villa Trobäck                     | Parkvägen 41            | 1906                                 | Gustaf Hugo Sandberg  | Fredrik Trobäck, musikdirektör                                                                    | "Värdefull"     |
|               | Villa Krahé                       | Parkvägen 45            | 1904                                 | Carl Fredrik Krahé    | Carl Fredrik Krahé, ingenjör (den egna bostaden)                                                  | "Värdefull"     |
|               | Villa Wallbeck-Hallgren           | Parkvägen 46            | 1907-1908                            | Alf Landén            | Thorgny Wallbeck-Hallgren, tidningsman                                                            | "Omistlig"      |
|               | Villa Wållgren                    | Prästgårdsvägen 1       | 1907                                 | Ivar Callmander       | Ernst Fritz Wållgren, ingenjör därefter Emile Stiebel, skådespelare                               | "Omistlig"      |
|               | Villa Callmander Villa Rendahl    | Prästgårdsvägen 8       | 1906                                 | Ivar Callmander       | Ivar Callmander, arkitekt (den egna bostaden)                                                     | "Omistlig"      |
|               | Villa Tillflykten Villa Leander   | Storängens strandväg 1  | 1904                                 | Arvid Bjerke          | Hans Leander, journalist                                                                          | "Omistlig"      |
|               | Storängens stationshus            | Storängens strandväg 2A | 1905                                 | Gustaf Hugo Sandberg  | Järnvägsaktiebolaget Stockholm-Saltsjön                                                           | Ingen bedömning |
|               | Lotterivillan                     | Storängens strandväg 4  | 1908 (Biskopsudden) 1909 (Storängen) | Ivar Callmander       | Konstindustriutställningen 1909, högsta vinsten i ett lotteri som gick till P.A. Broman, ingenjör | "Omistlig"      |
|               | Villa Schubert                    | Storängens strandväg 9  | 1905 (enligt vindflöjeln)            | Gustav Louis Schubert | G.L. Schubert, tjänsteman                                                                         | "Omistlig"      |
|               | Villa Solvik Villa Bjönidet       | Storängens strandväg 14 | 1904                                 | Adolf Nordenborg      | Adolf Nordenborg. arkitekt (den egna bostaden)                                                    | "Värdefull"     |
|               | Villa Dahlström                   | Storängens strandväg 16 | 1904                                 | P.G. Hjertén          | Hjalmar Dahlström, veterinär                                                                      | "Intressant"    |
|               | Villa Gadd                        | Storängens strandväg 20 | 1905                                 | Axel Herman Forsberg  | A.D. Gadd, amanuens, konsistorienotarie                                                           | "Intressant"    |
|               | Villa Lidforss Villa Liden        | Storängsvägen 6         | 1906                                 | Edvard Bernhard       | Erik Lidforss, advokat                                                                            | "Värdefull"     |
|               | Villa Sundelin                    | Storängsvägen 7         | 1906                                 | Karl Güettler         | Artur Sundelin, banktjänsteman                                                                    | "Omistlig"      |
|               | Villa Jacobsson                   | Storängsvägen 13        | 1904                                 | Gustaf Hugo Sandberg  | P.M. Jacobsson, banktjänsteman                                                                    | "Värdefull"     |
|               | Villa Bellander                   | Storängsvägen 26        | 1918, efter en brand                 | Ragnar Östberg        | Adolf Bellander, läkare                                                                           | "Intressant"    |
|               | Storängens Samskola               | Värmdövägen 176         | 1912                                 | Ivar Callmander       | Tjänstemännens egnahemsförening                                                                   | "Omistlig"      |
|               | Villa Hallström                   | Värmdövägen 199         | 1907                                 | Albin Brag            | Per Hallström, författare och civilingenjör                                                       | "Värdefull"     |
|               | Villa Yngve Larsson               | Värmdövägen 201         | 1907                                 | Ragnar Östberg        | Yngve Larsson, politiker                                                                          | "Omistlig"      |
|               | Villa Pauli                       | Värmdövägen 205         | 1904                                 | Albin Brag            | Georg och Hanna Pauli, konstnärer                                                                 | "Omistlig"      |
|               | Villa Sandberg                    | Värmdövägen 209         | 1904                                 | Gustaf Hugo Sandberg  | Gustaf Hugo Sandberg, arkitekt (den egna bostaden)                                                | "Omistlig"      |
|               | Villa Bergh                       | Värmdövägen 215         | 1906                                 | Albin Brag            | Richard Bergh, konstnär och museiman                                                              | "Omistlig"      |
|               | Villa Soltäppan                   | Ängsvägen 12            | 1907                                 | Gunnar Djurberg       | E. Blanck, Grosshandlare                                                                          | "Värdefull"     |
|               | Villa Norrström                   | Ängsvägen 21            | 1907                                 | Hjalmar Norrström     | Hjalmar Norrström, skulptör (den egna bostaden) bodde här fram till 1924                          | "Intressant"    |

title: Storängen

wikitext:
{{olika betydelser}}
[[Fil:Storängen flygfoto 1967.jpg|miniatyr|Storängen från luften i september 1967, vy mot väst. Till vänster syns [[Järlasjön]] och [[Saltsjöbanan]]s spår. Till höger löper [[Värmdövägen]] och längst ut till höger syns anläggningsarbetena för [[Värmdöleden]].]]
'''Storängen''' är ett villaområde i centrala [[Nacka]] i [[Stockholms län]]. Området är beläget strax sydost om [[Nacka Forum]] vid [[Saltsjöbanan]] mellan [[Lillängen]] och [[Saltsjö-Duvnäs]]. Storängens villasamhälle grundades 1904 av "Tjänstemännens Egnahemsförening vid Storängen" och de första villorna började byggas samma år. Redan 1909 var 107 tomter bebyggda av totalt runt 160.<ref>[http://www.storangen.se/galleri/arkitekterna/?gid=20#gallery Storängen - Fastigheterna.]</ref> År 2013 fanns drygt 150 villor med lika många familjer i området. Egnahemsföreningen existerar fortfarande och fungerar idag som intresseförening för de boende i Storängen.

Storängen anses vara ett av Sveriges bäst bevarade villasamhällen från 1900-talets början, tack vare sina tidstypiska stora trävillor i [[nationalromantiken]]s stil och sin förhållandevis orörda miljö. De flesta villorna är arkitektritade, en hel del av dåtidens kända arkitekter, bland dem [[Ragnar Östberg]], [[Torben Grut]], [[Albin Brag]], [[Ivar Callmander]] och [[Carl Westman]]. Några av dem bosatte sig själva i det nya villasamhället. Den som ritat flest hus i Storängen var [[Gustaf Hugo Sandberg]].

Enligt en kulturhistorisk byggnadsinventering från 1979 bedömdes av 156 undersökta byggnader 18 som "omistliga" och 35 som "värdefulla". Hela området bedömdes som "omistlig kulturmiljö".<ref name=byggnadsinventering/> År 1987 förklarades området som [[riksintresse för kulturmiljövård]]en.<ref>{{Webbref |url=http://www.storangssalen.se/historia.html |titel=Storängens och Storängssalens historia. |hämtdatum=2013-12-02 |arkivdatum=2013-12-10 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20131210104956/http://storangssalen.se/historia.html }}</ref>

==Bakgrund==
{{se även|Trädgårdsstäder i Stockholm|Nödbostäder i Stockholm}}
Istället för att bruka marken blev det i slutet av 1800-talet allt lönsammare att sälja stora landområden för [[exploatering]]. Samtidigt rådde även en svår bostadsbrist i Stockholm. Trots att en byggnadsstadga och en byggnadsordning hade tillkommit för att förbättra bostadsvillkoren, ledde den stora befolkningstillväxten till ökad bostadsmisär.<ref>Lundevall (2006), sida 71</ref> För mindre bemedlade, ofta arbetarklassen, började Stockholms stad anlägga [[trädgårdsstad|trädgårdsstäder]] som kunde nås med spårvagn.

Under perioden 1875–1910 uppstod även ett antal fristående samhällsbildningar i Stockholms utkanter som i första hand kunde nås med nya järnvägslinjer.<ref>Lundevall (2006), sida 97</ref> Villaförstäder som Storängen, [[Saltsjöbaden]], [[Djursholm]], [[Stocksund]] och [[Södertörns villastad]] började anläggas för välbärgade Stockholmare. Alla etablerades längs nya järnvägssträckor, som [[Saltsjöbanan]], [[Roslagsbanan]] och [[Nynäsbanan]]. De som hade råd, ofta högre tjänstemän, flyttade långt utanför storstaden, där de bosatte sig i nybyggda villor på behörigt avstånd från den "osunda" storstaden.<ref>{{Webbref |url=http://www.storangen.se/om-storangen/ |titel=Om Storängen - Goda arkitekter. |hämtdatum=2013-12-06 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20150924110638/http://www.storangen.se/om-storangen/ |arkivdatum=2015-09-24 }}</ref>

==Geografi och historik==
===Avgränsning===
Området Storängen ligger nära [[Storängens station]] och räknas inte till något av de kringliggande villaområdena Lillängen, Fannydalsplatån, Fannydalsområdet/Övre [[Järlasjön]]. Enligt en annan avgränsning består Storängen av det gamla optionsområdet tillhörande Tjänstemännens Egnahemsförening. Detta inkluderar bebyggelsen utmed Värmdövägen (från Vikdalsvägen till [[Skvaltan]], med jämna nummer 160-186 och ojämna nummer 197-217), hela Krokvägen, Parkvägen från och med 32A, hela Parkgränden, hela John Lodéns väg, hela Lindvägen, hela Ängsvägen, hela Hörnvägen, Järlavägen jämna nummer från och med 18 och ojämna nummer från och med 9, hela Storängsvägen samt hela Storängens Strandväg. <ref>{{Webbref |url=http://www.storangen.se/wp-content/uploads/2013/02/Optionsomr%C3%A5det.jpg |titel=Karta över optionsområdet. |hämtdatum=2013-12-25 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20131226220847/http://www.storangen.se/wp-content/uploads/2013/02/Optionsomr%C3%A5det.jpg |arkivdatum=2013-12-26 }}</ref>

{{Dubbel bild|center|Storängen 1905.JPG|345|Storängen 1917-1934.JPG|355|Storängen på häradskartan omkring 1905.|Storängen med omnejd 1917-1934.}}

===Tidig historik===
I början av 1900-talet letade Tjänstemännens Egnahemsförening efter ett område att bygga villor på för sina medlemmar. Valet stod mellan [[Stocksund]] norr om Stockholm och Storängen vid [[Järla]] sydost om Stockholm. Intresset var så stort för båda områdena att föreningen delade upp sig i två och Stocksund blev på sätt och vis Storängens systersamhälle.<ref>[http://www.storangen.se/hanvisningar/hur-det-borjade/ Storängens historia / Hur det började.]</ref>

[[Fil:Tjänstemännens egnahemsförening vid Storängen.jpg|miniatyr|"Tjänstemännens Egnahemsförening vid Storängen m.b.p.a."]]
Storängens villasamhälle grundades 1904 av ''Tjänstemännens Egnahemsförening vid Storängen'', från början huvudsakligen bestående av tjänstemän från övre [[medelklass]]. Föreningen skrev kontrakt med markägaren Järnvägsaktiebolaget Stockholm-Saltsjön som drev [[Saltsjöbanan]]. Marken vid Järla hade bolaget några år tidigare förvärvat från [[Järla gård]].<ref name="slm0182030013">[https://web.archive.org/web/20160304194431/http://www.stockholmslansmuseum.se/faktabanken/kulturmiljoer-i-kommunerna/visa/0182030013/ Stockholms Läns museum: Storängen, bebyggelsen.]</ref>

Bolaget ordnade [[stadsplan]], byggde vägar, drog fram vatten och avlopp samt anlade så småningom en järnvägsstation. Vatten och avlopp installerades i husen, vilket ansågs väldigt exklusivt vid denna tid. Vattnet levereras från "ett fullt modernt anordnadt vattenledningsverk", hette det i en samtida reklambroschyr. Storängen fick elektricitet redan 1910, eller som samma reklambroschyr uttryckte det; "Samtliga vägar inom samhället äro väl upplysta medelst elektrisk ljus. Elektrisk ström för innerbelysning levereras inom egnahemsområdet af Aktiebolaget de Lavals Ångturbin enligt därom med föreningen träffat avtal."<ref>Stockholms förstäder och villasamhällen 1911, s. 207</ref> Alla gemensamma anordningar som gatubelysning, vägrenhållning och vägunderhåll sköttes av genom föreningen anställd personal.

Medlemskap i föreningen var obligatoriskt för att man skulle få köpa tomt och bygga hus i det så kallade optionsområdet. Föreningen kunde avslå en ansökan, om man befarade att den sökande inte hade tillräckligt god ekonomi eller kunde tänkas "att den trefnad, som rådt och råder [...] äfventyras".<ref>Stockholms förstäder och villasamhällen 1911, s. 205</ref> De som grundade föreningen var från början huvudsakligen tjänstemän i statlig eller privat tjänst, men så småningom anslöt konstnärer, musiker, arkitekter, universitetslärare, direktörer och ingenjörer. Det gav en särskild [[homogenitet]] åt både samhälle och bebyggelse.

Men det var inte enbart penningstarka familjer som ville bygga och flytta hit. Därför hade Egnahemsföreningen ett avtal med [[Svenska Lifförsäkringsbolaget]] om ett lån. Lånet var kopplat till en [[livförsäkring]] som innebar att om familjeförsörjaren avled, betalade försäkringsbolaget lånet.<ref>Stockholms förstäder och villasamhällen 1911, s. 206</ref> Medlemmarna gick även i [[Borgen (juridik)|borgen]] för varandra intill ett belopp av {{nowrap|1 500 kr}} "med begränsad personlig ansvarighet" ({{nowrap|m b p a}}).<ref>[http://www.storangen.se/om-storangen/historia/ Storängens historia / Finansiering].</ref> Det ursprungliga optionsområdet med 77 tomter fulltecknades snabbt, utökades några gånger och 1910 hade föreningen cirka 110 medlemmar.

===Historiska bilder, villor===
<gallery widths="160" heights="120" perrow="4">
Fil:Lotterivillan 1909.jpg|[[Lotterivillan, Storängen|Lotterivillan]], 1909
(Storängens strandväg 4)

Fil:Villa Mattsson 1910.jpg|Villa Mattsson, 1910-tal
(Lindvägen 12)

Fil:Villa Lockshall 1910-tal.jpg|[[Villa Jacobsen, Storängen|Villa Jacobsen]], 1910-tal
(Lindvägen 13)

Fil:Villa Wållgren 1911.jpg|[[Villa Wållgren]], 1911
(Prästgårdsvägen 1)

Fil:Storängen soltäppan.jpg|Villa Soltäppan, 1927
(Ängsvägen 12)

Fil:Villa Skoga 1920-tal.JPG|[[Villa Skoga, Storängen|Villa Skoga]], 1920-tal
(Krokvägen 1A)

Fil:Villa Trobäck.jpg|Villa Trobäck, 1910-tal
(Parkvägen 41)

Fil:Soltorp Skola Storängen 1905.JPG|Soltorp skola, 1905
(John Lodéns väg 14)

</gallery>

==Stadsplan och bebyggelse==
===Området===
[[Fil:Anton Genberg Järlasjön från Vattentornsberget.jpg|miniatyr|Anton Genbergs vy över Storängen och Järlasjön.]]
[[Fil:Korsningen-J-Lodéns-v-o-Storängsv 1905.jpg|miniatyr|John Lodéns väg/Storängsvägen, 1905.]]
[[Fil:Ängen 1927.jpg|miniatyr|Midsommarfest på "Ängen" nedanför [[Storängens Samskola]], 1927.]]
[[Fil:Storsalen Storängen 2013a 02.jpg|miniatyr|Storängssalen i [[Storängens Samskola]].]]
På 1900-talets början var Storängen ett lantligt område långt utanför storstaden. I norra delen genomkorsades Storängen av Värmdövägen, som var en smal landsväg ut mot [[Värmdö]]. I söder gick den 1893 invigda järnvägslinjen mellan [[Slussen (Saltsjöbanan)|Slussen]] och [[Saltsjöbaden]]. Veckotidningen ''[[Idun (tidning)|Idun]]'' från april 1906 beskrev Storängens lantliga idyll under rubriken ”Två artisthem på landet” (avseende [[Villa Bergh]] och [[Villa Pauli, Storängen|Villa Pauli]]) på följande sätt: ”Den ned mot järnvägslinjen sluttande terrängen, nu öfverdragen af vinterns hvitaste damast, rymmer ett tjogtal villor, också strödda en smula godtyckligt, men dock af en viss karaktär, som bättre stämmer med landskapet. Här har ett antal tjänstemannafamiljer från hufvudstaden slagit sig ned…”<ref>{{Webbref |url=http://www.ub.gu.se/fasta/laban/erez/kvinnohistoriska/tidskrifter/idun/1906/pdf/1906_14.pdf |titel=Idun, april 1906: Två artisthem på landet. |hämtdatum=2013-12-04 |arkivdatum=2013-12-03 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20131203042649/http://www.ub.gu.se/fasta/laban/erez/kvinnohistoriska/tidskrifter/idun/1906/pdf/1906_14.pdf }}</ref>

Ett intryck av hur Storängen såg ut i början på 1900-talet ger den samtida målningen ”Vy över Järlasjön” av konstnären [[Anton Genberg]]. Utsikten är mot nordväst från berget vid Fannydalsplatån. Anton Genberg bodde själv mellan 1924 och 1929 vid Ängsvägen 14 i Storängen.<ref name=byggnadsinventering/>

===Byggnadsordning och stadsplan===
Storängens byggnadsordning från 1905 föreskrev att en egen [[byggnadsnämnd]] skulle inrättas. Anledningen var att det inte fanns någon kommunal byggnadsnämnd när Storängen började bebyggas. I nämnden satt tre ledamöter från föreningen och en från Järnvägsaktiebolaget Stockholm-Saltsjön. Det stadgas särskilt att byggnadsordningen inte fick fastställas av [[Kunglig Majestät|Kungl. Maj:t]]. Därför kan den inte heller upphävas av stat eller kommun. Storängens byggnadsordning är en helt privaträttslig inrättning som ingen annan än Egnahemsföreningens medlemmar råder över. Därför är byggnadsordningen i vissa delar giltig än idag.<ref>[http://www.storangen.se/om-storangen/historia/ Storängens historia / Lokal byggnadsnämnd.]</ref> För övrigt gäller idag kommunens [[bygglov]]sbestämmelser.

Nybyggnadsområdet var en vidsträckt äng mellan [[Järlasjön]]s östra del och runt Värmdövägen.<ref name=s.179>Hultin (2002), s. 179</ref> Det fanns möjlighet att välja mellan skogstomter i utkanten av området och mer centralt belägna, plana ängstomter. Vägnätet utlades så att huvudvägarna strålade samman vid järnvägsstationen i den sydöstra delen av samhället. På så vis kunde alla tomter nås snabbt och lätt, eftersom tåget var det främsta kommunikationsmedlet till och från Stockholm. Det ursprungliga vägnätet är fortfarande bevarat nästan i sin helhet, även om några vägar har ändrade namn. I nordöstra delen försvann några kvarter med sju villor när [[Saltsjöbadsleden]] anlades i slutet av 1960-talet.<ref name="slm0182030013"/>

Villorna skulle inte uppföras högre än två våningar, avståndet mellan huset och tomtgränsen fick inte understiga sex meter, villorna fick inte byggas för fler än högst två familjer och grundytan fick inte överstiga en tiondel av tomtens yta. Bebyggelsen i Storängen karakteriseras av stora husvolymer, taken är i många fall generöst tilltagna och ytterväggar utsmyckade med skurna eller svarvade detaljer. Fasaddelar som fönsterfoder, fönsterluckor och vindskivor är ofta målade i grön kulör.<ref name="slm0182030013"/>

===Arkitektur===
De flesta villorna är arkitektritade. De mest kända arkitekterna är [[Ragnar Östberg]], [[Torben Grut]] och [[Carl Westman]]. Den som ritat flest hus i Storängen är [[Gustaf Hugo Sandberg]], med 14 byggnader inklusive [[Storängens station]]shus. [[Albin Brag]] ritade åtta villor och [[Ivar Callmander]] anlitades också flitigt. Han är representerad med sex hus, bland dem den egna bostaden vid Prästgårdsvägen 8, där han bodde mellan 1906 och 1916.

Den första villan som uppfördes var [[Villa Lodén]], som började byggas den 30 juni 1904.<ref>[http://infobank.nacka.se/ext/kultur/nackas_historia/nacka_genom_tiderna/platser/html/storangen.html Nacka infobank: John Lodéns villa var det första nybygget i Storängen.]</ref> Villan ligger vid John Lodéns väg 15 och dess byggherre var vice [[häradshövding]]en John Lodén, en av föreningens grundare. Vägen hette då Duvnäsvägen, men har senare fått namnet efter Lodén.<ref name=John>[http://ekg.homelinux.com/media-Internal/Nacka/Lokalhistoria/.aggdir/John_Lodens_villa.html John Lodéns villa.] {{Wayback|url=http://ekg.homelinux.com/media-Internal/Nacka/Lokalhistoria/.aggdir/John_Lodens_villa.html |date=20131212075420 }}</ref> Grannvillan, Villa Borell vid John Lodéns väg 17, beställdes av riksgäldskommissarien [[Tor Borell]] och byggdes 1904 efter ritningar av arkitekt Albin Brag. Även Tor Borell var en av föreningens grundare. Under 1904 blev de sex första villorna färdiga och redan 1910 fanns här ett hundratal färdiga hus.

De tidiga villorna är oftast byggda i [[Nationalromantik|nationalromantisk]] stil eller i [[jugend|jugend/jugendbarock]]. Ett exempel på jugend är den magnifika [[Villa Jacobsen, Storängen|Villa Jacobsen]] vid Lindvägen 13, en stenvilla som överingenjör Waldemar Jacobsen, chef vid [[Bergsunds Mekaniska Verkstad]], lät arkitekt Albin Brag rita. Från 1917 fram till 1961 låg [[Nacka kommun|Nacka]]s kommunalkontor i byggnaden. En annan villa med intressant bakgrund är den så kallade [[Lotterivillan, Storängen|Lotterivillan]] vid Storängens strandväg 4. Villan uppfördes 1908 efter ritningar av Ivar Callmander och visades på [[Konstindustriutställningen 1909]] på [[Djurgården]], där den var högsta vinsten i ett lotteri. Efter utställningen flyttades den till Storängen. Allt ingick i vinsten: tomt, hus och komplett möblering.<ref name=s.409> Sörenson (1999), s. 409</ref> Vinnaren av lotteriet och förste ägaren var ingenjör P.A. Broman, som ägde huset fram till 1911.

År 1912 byggdes [[Storängens Samskola]] vid Värmdövägen 176 i nationalromantisk stil, efter ritningar av arkitekt [[Ivar Callmander]]. Där gavs så kallad förberedande undervisning. Skolan används idag av en [[Montessoripedagogik|Montessoriförskola]]. På övervåningen finns [[Storängssalen]] som är lokalföreningens samlingssal och festlokal. Salens takstolar och takpanel dekorerades av två dekorationsmålare vid [[Filip Månsson]]s målarskola i Saltsjöbaden.<ref>{{Webbref |url=http://www.storangssalen.se/historia.html |titel=Storängens samskola och Storängssalen. |hämtdatum=2013-12-02 |arkivdatum=2013-12-10 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20131210104956/http://storangssalen.se/historia.html }}</ref> Söder om Samskolan, centralt i området, finns en cirka {{nowrap|10 000 m²}} stor öppen grönyta som kallas ''Ängen.'' Den är numera [[kulturminne]] och nyttjas fortfarande som samhällets lekyta och festplats. Mellan Parkvägen, Lindvägen och John Lodéns väg omvandlades ett antal tomter till en park med tennisbana. Egnahemsföreningen är förvaltare samt ägare av Samskolan, ''Ängen'' och parken inklusive tennisbanan.

Det finns även några [[Funktionalism (arkitektur)|funkisvillor]] från 1930- och 1940-talen och under senare årtionden har tillkommit några hus ritade av okända arkitekter. Nu är alla tomter bebyggda och någon förtätning får ej göras till följd av ett villa[[servitut]], som innebär att de boende har rätt att kräva att övriga fastighetsägare inom området måste följa vissa bestämmelser. Exempelvis är det inte tillåtet att avstycka tomten eller att använda huset till annat än privatbostad.<ref>[http://www.storangen.se/om-storangen/historia/ Storängens historia / Servitut.]</ref> Mer än två tredjedelar av husen kom till under områdets första tio år.

==Tidiga storängsbor==
[[Fil:Villa Pauli, 1906 a.jpg|miniatyr|[[Hanna Pauli]] i sin ateljé i Villa Pauli, 1906.]]
[[File:Villa Jularbo, Storängen.jpg|thumb|Villa [[Calle Jularbo|Jularbo]] i Storängen.]]
Till de första nybyggarna i villasamhället hörde konstnärsparet [[Georg Pauli|Georg]] och [[Hanna Pauli]]. De flyttade redan 1904 till Villa Pauli vid Värmdövägen 205. Till nära grannar hade de sedermera [[borgarråd]]et [[Yngve Larsson]], arkitekten [[Gustaf Hugo Sandberg]] och konstnären [[Richard Bergh]]. Bland andra bildkonstnärer, som bodde i Storängen märks [[Anton Genberg]], [[Gottfrid Kallstenius (konstnär)|Gottfrid Kallstenius]] med hustru [[Gerda Roosval-Kallstenius]] och [[Lennart Nyblom (konstnär)|Thure Lennart Nyblom]] samt skulptören [[John Börjeson]]. Skulptören [[Hjalmar Norrström]] hade sin bostad och [[ateljé]] vid Ängsvägen 21. Huset hade han ritat själv och där bodde han fram till sin död 1924.<ref name=byggnadsinventering>[http://www.storangen.org-a.googlepages.com/Frteckning.pdf Storängen: Bedömningar enligt kulturhistorisk byggnadsinventering 1979.]</ref>

Tidningsmannen [[Thorgny Wallbeck-Hallgren]] och författaren [[Per Hallström]] bodde i Storängen liksom bokförläggarna [[Wilhelm Widstrand]] och [[Per Karl Wahlström]] (förlag [[Wahlström & Widstrand]]).<ref>[http://www.storangen.se/om-storangen/historia/ Storängens historia / Kända storängsbor i äldre tid.]</ref> Till kända ingenjörer, som hörde till de första boende, hör konstruktören [[Jonas Hesselman]]. Han bodde mellan 1907 och 1957 i den efter honom uppkallade Villa Hesselman, nuvarande Krokvägen 13.

Dragspelsvirtuosen [[Carl Jularbo]] bodde i Storängen fram till sin död 1966. <ref>[https://www.land.se/allmant/skandalerna-som-skakade-dragspelskungen-jularbo Minnenas Journal]</ref>

==Storängen idag==
År 2013 fanns drygt 150 villor med lika många familjer i Storängen. Sju hus revs i slutet av 1960-talet för att ge plats för [[Saltsjöbadsleden]] och två hus har brunnit ner, men ersatts av nya. På 1960-talet hade kommunen planer på att riva Storängen och bygga flerbostadshus istället. Men tack vare lokalföreningens motstånd räddades Storängen kvar. I Storängen finns idag ett aktivt föreningsliv med bland annat ”Storängens Lawntennisklubb” (bildad 1919), ”Trädgårdssällskapet” (bildat 1994), ”Storängstraktens Villaägareförening” (bildad 1997) och ”Storängens bokklubb” (bildad 2012).<ref>[http://www.storangen.se/om-storangen/foreningsliv/ Storängens föreningsliv.]</ref> ”Tjänstemännens Egnahemsförening vid Storängen” fungerar idag som intresseförening för de boende i Storängen.<ref>[https://www.facebook.com/Storangen Tjänstemännens Egnahemsförening vid Storängen på Facebook.]</ref> Numera är området klassat som [[riksintresse för kulturmiljövården]] och ses som ett av Sveriges bäst bevarade villaområden från tidigt 1900-tal.<ref>{{Webbref |url=http://www.nvp.se/Arkiv/Artiklar/2012/05/Man-far-en-varm-kansla-av-att-bo-har/ |titel=Nacka Värmdö Posten: ”Man får en varm känsla av att bo här”, publicerad 22 maj 2012. |hämtdatum=23 december 2013 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20131224102219/http://www.nvp.se/Arkiv/Artiklar/2012/05/Man-far-en-varm-kansla-av-att-bo-har/ |arkivdatum=24 december 2013 }}</ref>

==Byggnader i urval==
Ordnade efter adress och i alfabetisk ordning. Bedömningarna "omistlig", "värdefull" och "intressant" enligt en kulturhistorisk byggnadsinventering av Storängen år 1979.<ref name=byggnadsinventering/>
{| class="wikitable sortable" style="font-size:90%;"
! class="unsortable" | Nutida bilder
! style="width:15em;" | Fastighet
! style="width:12em;" | Adress
! style="width:5em;" | Byggår
! style="width:12em;" | Arkitekt
! style="width:12em;" | Byggherre
! style="width:5em;" | Bedömning
|-
| [[Fil:John Lodens väg 14.jpg|140px|center]]
| '''Villa Åstrand'''
| John Lodéns väg 14
| 1904
områdets skola 1905-1912
| [[Kristian Lundmark]]
| O. Åstrand,
bokhållare och skolfröken<ref name=adress1906/>
| "Värdefull"
|-
| [[Fil:Villa Gullvivan 2013.jpg|140px|center]]
| '''[[Villa Lodén]]'''
| John Lodéns väg 15
| 1904
områdets första villa
| Okänd
| John Lodén,
en av Storängens grundare
| Ingen bedömning
|-
| [[Fil:Villa Borell, Storängen.jpg|140px|center]]
| '''Villa Borell'''
| John Lodéns väg 17
| 1904
| [[Albin Brag]]
| [[Tor Borell]],
en av Storängens grundare
| "Intressant"
|-
| [[Fil:Villa Wahlström 2013 01.jpg|140px|center]]
| '''[[Villa Wahlström]]'''
| Järlavägen 23
| 1906
| [[Torben Grut]]
| [[Per Karl Wahlström]],
bokförläggare
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Villa Edberg, Storängen 2008b.jpg|140px|center]]
| '''Villa Edberg'''
| Järlavägen 28
| 1907
| [[Ivar Callmander]]
| John Edberg,
bergsingenjör
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Villa Widstrand 2013b.jpg|140px|center]]
| '''[[Villa Widstrand]]'''
'''[[Villa Skoga, Storängen|Villa Skoga]]'''
| Krokvägen 1A
| 1906
| [[Elis Bergh]]
| [[Wilhelm Widstrand]],
bokförläggare
| Ingen bedömning
|-
| [[Fil:Villa Kallstenius 2013.jpg|140px|center]]
| '''[[Villa Kallstenius]]'''
'''[[Villa Kallstena]]'''
| Krokvägen 1B
| 1906
| [[Gustaf Petterson]]
| [[Gottfrid Kallstenius (konstnär)|Gottfrid Kallstenius]],
 och hustru [[Gerda Roosval-Kallstenius]]
konstnärer
| "Värdefull"
|-
| [[Fil:Villa Waern 2013a 01.jpg|140px|center]]
| '''[[Villa Waern]]'''
| Krokvägen 7
| 1905
| [[Torben Grut]]
| Charles U. Waern<ref name=adress1909>[http://www.stockholmskallan.se/PostFiles/SMF/SD/SSMB_0023983_1909_39.pdf Storängens adressförteckning 1909.]</ref>
grosshandlare
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Villa Krokvägen 10 Storängen.jpg|140px|center]]
| '''Villa Georg Lange'''
| Krokvägen 10
| 1906
| Edvard Bäckström
| Georg Lange,
direktör<ref name=adress1909/>
| "Intressant"
|-
| [[Fil:Villa Upmark 2013.jpg|140px|center]]
| '''Villa Upmark'''
| Krokvägen 11
| 1906
| [[Georg A. Nilsson]]
| [[Gustaf Upmark den yngre]]
museiman,
 bodde här 1906-1917
| "Intressant"
|-
| [[Fil:Villa Hesselman 2013.jpg|140px|center]]
| '''Villa Hesselman'''
| Krokvägen 13
| 1906
| [[Albin Brag]]
| [[Jonas Hesselman]]
civilingenjör och konstruktör,
 bodde här 1906-1957
| "Intressant"
|-
| [[Fil:Villa Wallin, Storängen.jpg|140px|center]]
| '''Villa Wallin'''
| Lindvägen 1B
| 1907
| [[Gustaf Hugo Sandberg]]
| Fanny Wallin<ref name=adress1906/>
| "Värdefull"
|-
| [[Fil:Villa Ericson 2013a 01.jpg|140px|center]]
| '''Villa Ericson'''
| Lindvägen 10
| 1904
| [[Gustaf Hugo Sandberg]]
|  Anders Ericson,
kassör i villaföreningen
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Lindvägen 13 Villa Jacobsen.jpg|140px|center]]
| '''[[Villa Jacobsen, Storängen|Villa Jacobsen]]'''
| Lindvägen 13
| 1905
| [[Albin Brag]]
| Waldemar Jacobsen,
överingenjör
Nackas kommunalkontor 1916-1961
| "Värdefull"
|-
| [[Fil:Villa La Fére 2013.jpg|140px|center]]
| '''La Fére'''
|  Lindvägen 16
| 1904
| [[Hugo Rahm]]
| [[Gustaf de Frumerie]],
arkitekt
Här växte kompositören [[Gunnar de Frumerie]] upp.
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Villa Trobäck 2013a.jpg|140px|center]]
| '''Villa Trobäck'''
| Parkvägen 41
| 1906
| [[Gustaf Hugo Sandberg]]
| Fredrik Trobäck,
musikdirektör<ref>[http://www.stockholmskallan.se/PostFiles/SMF/SD/SSMB_0023983_1907_38.pdf Storängens adressförteckning 1907.]</ref>
| "Värdefull"
|-
| [[Fil:Villa Krahé 2013.jpg|140px|center]]
| '''Villa Krahé'''
| Parkvägen 45
| 1904
| Carl Fredrik Krahé
| Carl Fredrik Krahé,
ingenjör<ref name=adress1906>[http://www.stockholmskallan.se/PostFiles/SMF/SD/SSMB_0023983_1906_34.pdf Storängens adressförteckning 1906.]</ref> (den egna bostaden)
| "Värdefull"
|-
| [[Fil:Villa Wallbeck-Hallgren nov 2013b.jpg|140px|center]]
| '''[[Villa Wallbeck-Hallgren]]'''
| Parkvägen 46
| 1907-1908
| [[Alf Landén]]
| [[Thorgny Wallbeck-Hallgren]],
tidningsman
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Villa Wållgren 2013b.jpg|140px|center]]
| '''[[Villa Wållgren]]'''
| Prästgårdsvägen 1
| 1907
| [[Ivar Callmander]]
| Ernst Fritz Wållgren,
ingenjör
därefter [[Emile Stiebel]], skådespelare
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Villa Callmander 2013.jpg|140px|center]]
| '''Villa Callmander'''
'''Villa Rendahl'''
| Prästgårdsvägen 8
| 1906
| [[Ivar Callmander]]
| [[Ivar Callmander]],
 arkitekt (den egna bostaden)
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Villa Tilllflykten 2013a 02.jpg|140px|center]]
| '''[[Villa Tillflykten]]'''
'''[[Villa Leander]]'''
| Storängens strandväg 1
| 1904
| [[Arvid Bjerke]]
| Hans Leander,
journalist<ref name=adress1909/>
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Storängen station sationshus nov 2013.jpg|140px|center]]
| '''[[Storängens station]]shus'''
| Storängens strandväg 2A
| 1905
| [[Gustaf Hugo Sandberg]]
| [[Järnvägsaktiebolaget Stockholm-Saltsjön]]
| Ingen bedömning
|-
| [[Fil:Lotterivillan 2013.jpg|140px|center]]
| '''[[Lotterivillan, Storängen|Lotterivillan]]'''
| Storängens strandväg 4
| 1908 ([[Biskopsudden]])
 1909 (Storängen)
| [[Ivar Callmander]]
| [[Konstindustriutställningen 1909]],
högsta vinsten i ett lotteri som gick till P.A. Broman, ingenjör
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Villa Schubert 2013a.jpg|140px|center]]
| '''Villa Schubert'''
| Storängens strandväg 9
| 1905
 (enligt vindflöjeln)
| Gustav Louis Schubert
| G.L. Schubert,
tjänsteman<ref name=adress1906/>
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Villa Solvik 2013.jpg|140px|center]]
| '''Villa Solvik'''
'''Villa Bjönidet'''
| Storängens strandväg 14
| 1904
| Adolf Nordenborg
| Adolf Nordenborg.
arkitekt (den egna bostaden)<ref name=adress1909/>
| "Värdefull"
|-
| [[Fil:Villa Dahlström 2013a 01.jpg|140px|center]]
| '''Villa Dahlström'''
| Storängens strandväg 16
| 1904
| P.G. Hjertén
| [[Hjalmar Dahlström]],
veterinär<ref name=adress1906/>
| "Intressant"
|-
| [[Fil:Villa Gadd 2013.jpg|140px|center]]
| '''Villa Gadd'''
| Storängens strandväg 20
| 1905
| [[Axel Herman Forsberg]]
| A.D. Gadd,
amanuens, konsistorienotarie<ref name=adress1906/>
| "Intressant"
|-
| [[Fil:Villa Lidforss 2013a.jpg|140px|center]]
| '''Villa Lidforss'''
'''Villa Liden'''
| Storängsvägen 6
| 1906
| [[Edvard Bernhard]]
| Erik Lidforss,
advokat<ref name=adress1909/>
| "Värdefull"
|-
| [[Fil:Villa Sundelin 2013a.jpg|140px|center]]
| '''Villa Sundelin'''
| Storängsvägen 7
| 1906
| [[Karl Güettler]]
| Artur Sundelin,
banktjänsteman<ref name=adress1909/>
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Villa Storängsvägen 13.jpg|140px|center]]
| '''Villa Jacobsson'''
| Storängsvägen 13
| 1904
| [[Gustaf Hugo Sandberg]]
| P.M. Jacobsson,
banktjänsteman<ref name=adress1906/>
| "Värdefull"
|-
| [[Fil:Villa Bellander, Storängen.jpg|140px|center]]
| '''[[Villa Bellander]]'''
| Storängsvägen 26
| 1918,
 efter en brand
| [[Ragnar Östberg]]
| [[Adolf Bellander]],
läkare<ref>[http://www.stockholmskallan.se/PostFiles/SMF/SD/SSMB_0023983_1920_55.pdf Adressförteckning Stockholms förstadssamhällen 1920.]</ref>
| "Intressant"
|-
| [[Fil:Storängens samskola 2013c.jpg|140px|center]]
| '''[[Storängens Samskola]]'''
| Värmdövägen 176
| 1912
| [[Ivar Callmander]]
|  Tjänstemännens egnahemsförening
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Villa Hallström 2013.jpg|140px|center]]
| '''Villa Hallström'''
| Värmdövägen 199
| 1907
| [[Albin Brag]]
| [[Per Hallström]],
författare och civilingenjör
| "Värdefull"
|-
| [[Fil:Villa Larsson nov 2013.jpg|140px|center]]
| '''[[Villa Yngve Larsson]]'''
| Värmdövägen 201
| 1907
| [[Ragnar Östberg]]
| [[Yngve Larsson]],
politiker
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Villa Pauli 2013a 02.jpg|140px|center]]
| '''[[Villa Pauli, Storängen|Villa Pauli]]'''
|  Värmdövägen 205
| 1904
| [[Albin Brag]]
| [[Georg Pauli|Georg]] och [[Hanna Pauli]],
konstnärer
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Villa Sandberg 2013.jpg|140px|center]]
| '''Villa Sandberg'''
|  Värmdövägen 209
| 1904
| [[Gustaf Hugo Sandberg]]
| [[Gustaf Hugo Sandberg]],
 arkitekt (den egna bostaden)
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Villa Richard Bergh 2013.jpg|140px|center]]
| '''[[Villa Bergh]]'''
|  Värmdövägen 215
| 1906
| [[Albin Brag]]
| [[Richard Bergh]],
konstnär och museiman
| "Omistlig"
|-
| [[Fil:Villa Soltäppan.jpg|140px|center]]
| '''Villa Soltäppan'''
| Ängsvägen 12
| 1907
| [[Gunnar Djurberg]]
| E. Blanck,
Grosshandlare
| "Värdefull"
|-
| [[Fil:Villa Norrström 2013b.jpg|140px|center]]
| '''Villa Norrström'''
| Ängsvägen 21
| 1907
| [[Hjalmar Norrström]]
| Hjalmar Norrström,
skulptör (den egna bostaden)
bodde här fram till 1924
| "Intressant"
|-
|}

==Se även==
*[[Gamla Saltsjöbadens villor]]
*[[Saltsjöbanan]]
*[[Trädgårdsstäder i Stockholm]]
*[[Villastad]]
*[[Egnahemsrörelsen]]

==Referenser==

===Noter===
<references/>
===Tryckta källor===
*{{bokref|titel=Stockholm, den planerade staden|författare=Peter Lundevall|år=2006|utgivare=Carlssons bokförlag|id={{ISBN|91-7203-788-1}}}}
* {{bokref |efternamn=Sörenson |förnamn=Ulf |titel=När tiden var ung|år=1999 |utgivare=Monografier utgivna av Stockholms stad |utgivningsort=Stockholm |isbn=91 7031 064 5}}
*{{bokref/Olof Hultin/2002}}
*{{bokref|titel=Stockholms förstäder och villasamhällen|övriga=(faksimil av särtryck av originalupplaga, 1911)|utgivare=Tjänstemännens egnahemsförening vid Storängen, Trädgårdssällskapet|år=2004|libris=11169191|ISBN=91-7120-072-X}}

==Externa länkar==
* {{commonscat|Storängen}}
* [http://www.storangen.se Storängens hemsida]

{{Storängen}}
{{Trädgårdsstäder i Stockholm}}

{{coord|59|18|21|N|18|10|42|E|region:SE|display=title}}
[[Kategori:Nacka kommun]]
[[Kategori:Riksintressen för kulturmiljövården i Stockholms län]]
[[Kategori:Stockholms historia]]
[[Kategori:Stadsplanering i Stockholm]]
[[Kategori:Villor i Storängen]]
[[Kategori:Sicklaön]]

{{utmärkt}}


text:
# Philip Klingspor
Philip Otto Leonard Klingspor (i riksdagen kallad Klingspor i Ekenäs), född 23 september 1845 i Norrköping, Östergötlands län, död 12 januari 1924 i Örtomta församling, Östergötlands län, var en svensk greve, hovmarskalk och riksdagsman. Han var son till löjtnanten greve Otto Klingspor och Mathilda Montgomery samt bror till Carl Klingspor.

## Biografi
Philip Klingspor föddes 1845 i Norrköping. Han var son till löjtnanten greve Otto Klingspor och hans hustru Mathilda Montgomery. År 1858 blev han och fadern greve, då hans farbror hade avlidit. Klingspor blev 19 maj 1862 kadett vid Militärhögskolan Karlberg och utexaminerades 20 februari 1867. Han blev 8 mars 1867 underlöjtnant vid Livregementets husarkår och transporterades 21 feburiar 1868 som underlöjtnant till Första livgrenadjärregementet. Klingspor blev 1 maj 1874 löjtnant och blev 10 juli 1874 ordonnansofficer vid Andra militärdistriktets stab, avsked 5 maj 1882 med tillstånd att kvarstå som löjtnant vid regementets reserv. Han blev 18 augusti 1886 kapten i reserven med avsked 22 december samma år.
Han erhöll flera förtroendeuppdrag och var i många år ledamot av Östergötlands läns landsting, som 1886 invalde honom i första kammaren. Klingspor var ledamot av riksdagens första kammare 1887–1919 invald i Östergötlands läns valkrets. Här tillhörde Klingspor den protektionistiska sidans moderata del och var ledamot av ett flertal utskott och kommittéer. Han var ledamot i statsutskottet 1897–1903 och 1905–1917. Han invaldes som ledamot av Lantbruksakademien 1902.
Makarna Klingspor är begravda på Örtomta kyrkogård.

### Egendom
Klingspor ägde egendomarna Grönlunds fideikommiss i Åsbo socken, Dala i Ekeby socken, Kårarps kvarnverk i Åsbo socken, Mariedal i Skärkinds socken, Ekenäs slott i Örtomta socken, Hjelmsäter i Örtomta socken och Årstorp i Örtomta socken.

### Familj
Klingspor gifte sig 22 augusti 1871 på Strålsnäs i Åsbo socken med Ida Maria Sjögreen (1849–1921), dotter till bergmästaren Christian Magnus August Sjögreen och Helena Elisabet Dorotea Waller. De fick tillsammans barnen Marianne Klingspor (1872–1957) som var gift med landshövdingen Axel Ekman i Skaraborgs län, Amelie Klingspor (1873–1949) som var gift med agronomen John Frans Sigurd von Schéele, studenten Fritz Otto Christina Klingspor (1874–1895) vid Alnarps lantbruksinstitut, Carl-Philip Klingspor (1877–1959), Matilda Klingspor (född 1882), Johan Maurtiz Gustaf Klingspor (1883–1887) och Robert Otto Ludvig Klingspor (1886–1894).

## Utmärkelser
- Kommendör med stora korset av Nordstjärneorden, 12 mars 1921.[6][7][8]
- Kommendör av första klassen av Nordstjärneorden, 6 juni 1916.[9]
- Riddare av Nordstjärneorden, 1890.[10]
- Kommendör av första klassen av Vasaorden, 1 december 1902.[11]

wikiname: svwiki

title: Philip Klingspor

in_language: sv

wikitext:
{{Infobox politiker
| namn          = Philip Klingspor
| bild          = Philip Klingspor.png
| befattning    = Ledamot av [[Sveriges riksdag]]
| valkrets = [[Östergötlands läns valkrets]]
| uppdrag       = Ledamot av [[första kammaren]]
| mandatperiod  = 1887–1919 lagtima
| födelsedatum  = [[23 september]] [[1845]]
| födelseplats  = [[Norrköping]], [[Östergötlands län]]
| dödsdatum     = {{Död datum och ålder|1924|1|12|1845|9|23}}
| dödsplats     = [[Örtomta församling]], [[Östergötlands län]]
| maka          = Ida Maria Sjögreen
| yrke          = Greve
Godsägare
| parti         =
[[Första kammarens nationella parti|Nationella partiet]] (1912–1919)
| annat_parti   = [[Första kammarens protektionistiska parti]] (1888–1911)
}}
'''''Philip'' Otto Leonard [[Klingspor]]''' (i riksdagen kallad ''Klingspor i Ekenäs''), född [[23 september]] [[1845]] i [[Norrköping]], [[Östergötlands län]], död [[12 januari]] [[1924]] i [[Örtomta församling]], [[Östergötlands län]],<ref name="Svdb9">{{Svdb9|namn=Klingspor, Philip Otto Leonard|nr=1845-09-28|källor=DB, SvBef1900 (sida: 261)}}</ref> var en [[Sverige|svensk]] [[greve]], [[hovmarskalk]] och [[Riksdagsledamot|riksdagsman]]. Han var son till [[löjtnant]]en greve [[Otto Klingspor]] och Mathilda [[Montgomery (släkt)|Montgomery]]<ref>https://www.adelsvapen.com/genealogi/Montgomery_nr_1960</ref> samt bror till [[Carl Klingspor]].

==Biografi==
Philip Klingspor föddes [[1845]] i [[Norrköping]]. Han var son till [[löjtnant]]en greve [[Otto Klingspor]] och hans hustru Mathilda [[Montgomery (släkt)|Montgomery]]. År 1858 blev han och fadern [[greve]], då hans farbror hade avlidit. Klingspor blev 19 maj 1862 [[kadett]] vid [[Militärhögskolan Karlberg]] och utexaminerades 20 februari 1867. Han blev 8 mars 1867 [[underlöjtnant]] vid [[Livregementets husarkår]] och transporterades 21 feburiar 1868 som underlöjtnant till [[Första livgrenadjärregementet]]. Klingspor blev 1 maj 1874 [[löjtnant]] och blev 10 juli 1874 [[ordonnansofficer]] vid [[Andra militärdistriktet]]s stab, avsked 5 maj 1882 med tillstånd att kvarstå som löjtnant vid regementets reserv. Han blev 18 augusti 1886 [[kapten]] i reserven med avsked 22 december samma år.<ref name="Elgenstierna 4">{{bokref|redaktör=Elgenstierna Gustaf|titel=Den introducerade svenska adelns ättartavlor 4 Igelström-Lillietopp|år=1928|utgivare=Norstedt|utgivningsort=Stockholm|språk=swe|libris=10076751|sida=174-175|url=https://runeberg.org/elgenst/4/0191.html}}</ref>

Han erhöll flera förtroendeuppdrag och var i många år ledamot av Östergötlands läns landsting, som 1886 invalde honom i första kammaren. Klingspor var ledamot av [[Sveriges riksdag|riksdagen]]s [[första kammaren|första kammare]] 1887–1919 invald i [[Östergötlands läns valkrets]]. Här tillhörde Klingspor den protektionistiska sidans moderata del och var ledamot av ett flertal utskott och kommittéer.<ref>{{bokref |redaktör=[[Gunnar Carlquist|Carlquist, Gunnar]] |år=1933 |titel=[[Svensk uppslagsbok]]. Bd 15 |utgivningsort=Malmö |utgivare=Svensk Uppslagsbok AB |sid=549}}</ref> Han var ledamot i [[Statsutskottet (Sverige)|statsutskottet]] 1897–1903 och 1905–1917. Han invaldes som ledamot av [[Lantbruksakademien]] 1902.

Makarna Klingspor är begravda på [[Örtomta kyrka|Örtomta kyrkogård]].<ref>[https://gravar.se/forsamling/akerbo-forsamling/ortomta-kyrkogard/a/filip-otto-leonard-klingspor-5f7f8 Filip Otto Leonard Klingpor] på ''Gravar.se''</ref>

===Egendom===
Klingspor ägde egendomarna [[Grönlund]]s fideikommiss i [[Åsbo socken]], Dala i [[Ekeby socken, Östergötland|Ekeby socken]], [[Kårarps kvarnverk]] i Åsbo socken, [[Mariedal, Norrköping|Mariedal]] i [[Skärkinds socken]], [[Ekenäs slott]] i [[Örtomta socken]], [[Hjelmsäter, Norrköping|Hjelmsäter]] i [[Örtomta socken]] och [[Årstorp]] i Örtomta socken.<ref name="Elgenstierna 4"/>

===Familj===
Klingspor gifte sig 22 augusti 1871 på [[Strålsnäs]] i [[Åsbo socken]] med Ida Maria Sjögreen (1849–1921), dotter till [[bergmästare]]n [[Christian Magnus August Sjögreen]] och Helena Elisabet Dorotea Waller. De fick tillsammans barnen Marianne Klingspor (1872–1957) som var gift med landshövdingen [[Axel Ekman]] i [[Skaraborgs län]], Amelie Klingspor (1873–1949) som var gift med agronomen [[John Frans Sigurd von Schéele]], studenten [[Fritz Otto Christina Klingspor]] (1874–1895) vid [[Alnarps lantbruksinstitut]], [[Carl-Philip Klingspor]] (1877–1959), Matilda Klingspor (född 1882), Johan Maurtiz Gustaf Klingspor (1883–1887) och Robert Otto Ludvig Klingspor (1886–1894).<ref name="Elgenstierna 4"/>

==Utmärkelser==
*[[Fil:Order of the Polar Star - Ribbon bar, pre 1975.svg|50px]] {{flaggbild|Sverige}} Kommendör med stora korset av [[Nordstjärneorden]], 12 mars 1921.<ref>''[[Svenska Dagbladet]]'', 13 mars 1921, sid. 7</ref><ref>{{runeberg.org|statskal|1921|0049.html Kungl. Hovstaterna.}}</ref><ref>{{runeberg.org|adelskal|1923|0592.html Grevliga ätten Klingspor N:o 107}}</ref>
*[[Fil:Order of the Polar Star - Ribbon bar, pre 1975.svg|50px]] {{flaggbild|Sverige}} Kommendör av första klassen av [[Nordstjärneorden]], 6 juni 1916.<ref name="Statskal18">{{bokref |titel=Sveriges statskalender för året 1918 | utgivare = [[Almqvist & Wiksell]]|år=1918 |utgivningsort=Uppsala |sid=801}}</ref>
*[[Fil:Order of the Polar Star - Ribbon bar, pre 1975.svg|50px]] {{flaggbild|Sverige}} Riddare av [[Nordstjärneorden]], 1890.<ref>{{runeberg.org|statskal|1915|0751.html Kungl. Nordstjärneorden.}}</ref>
*[[Fil:Order of the Vasa - Ribbon bar.svg|50px]] {{flaggbild|Sverige}} Kommendör av första klassen av [[Vasaorden]], 1 december 1902.<ref>{{runeberg.org|statskal|1915|0777.html Kungl. Vasaorden}}</ref>

==Referenser==
*{{runeberg.org|spg|26|0397.html Philip Klingspor}}
*{{runeberg.org|adelskal|1923|0592.html Grevliga ätten Klingspor N:o 107}}
* ''Tvåkammarriksdagen 1867–1970'' (Almqvist & Wiksell International 1985), band 2, sida 84

===Noter===
<references/>

== Vidare läsning ==
* {{SBL|11619 |författare=[[Ragnar Amenius]]|år=1975–1977|namn=Philip O L Klingspor}}

{{Auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Klingspor, Philip}}

[[Kategori:Ledamöter av Östergötlands läns hushållningssällskaps förvaltningsutskott]]
[[Kategori:Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Första kammarens protektionistiska parti]]
[[Kategori:Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Förenade högerpartiet]]
[[Kategori:Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Första kammarens nationella parti]]
[[Kategori:Svenska hovmarskalkar]]
[[Kategori:Svenska grevar under 1900-talet]]
[[Kategori:Födda 1845]]
[[Kategori:Avlidna 1924]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Ledamöter av Lantbruksakademien]]
[[Kategori:Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden]]
[[Kategori:Kommendörer av första klass av Vasaorden]]
[[Kategori:Militärer från Norrköping]]
[[Kategori:Politiker från Norrköping]]
[[Kategori:Ätten Klingspor|Philip]]
[[Kategori:Svenska politiker under 1900-talet]]

title: Uppdrag i riksdagen

Uppdrag i riksdagen: Ledamot av första kammaren

Född: 23 september 1845 · Norrköping, Östergötlands län

Död: 12 januari 1924 (78 år) · Örtomta församling, Östergötlands län

Politiskt parti: · Nationella partiet (1912–1919)

Övrig politisk · anknytning: Första kammarens protektionistiska parti (1888–1911)

Yrke: Greve · Godsägare

Maka: Ida Maria Sjögreen


text:
# Corynoptera supera
Corynoptera supera är en tvåvingeart som beskrevs av Hans-Georg Rudzinski 2008. Corynoptera supera ingår i släktet Corynoptera och familjen sorgmyggor.
Artens utbredningsområde är Taiwan. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Corynoptera supera

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Corynoptera supera''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Sorgmyggor]]
| familia = Sciaridae
| genus_sv =
| genus = [[Corynoptera]]
| species_sv =
| species = '''Corynoptera supera'''
| taxon = Corynoptera supera
| taxon_authority = [[Hans-Georg Rudzinski|Rudzinski]], 2008
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Corynoptera supera'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av [[Hans-Georg Rudzinski]] 2008. ''Corynoptera supera'' ingår i [[släkte]]t ''[[Corynoptera]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[sorgmyggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Taiwan]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/corynoptera+supera/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Corynoptera supera|''Corynoptera supera''}}

[[Kategori:Sorgmyggor]]
[[Kategori:Corynoptera|supera]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Sorgmyggor · Sciaridae

Släkte: Corynoptera

Art: Corynoptera supera

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Rudzinski, 2008


text:
# Labben, Kyrkslätt
Labben är en ö i Finland. Den ligger i Finska viken och i kommunen Kyrkslätt i den ekonomiska regionen  Helsingfors i landskapet Nyland, i den södra delen av landet. Ön ligger omkring 38 kilometer sydväst om Helsingfors.
Öns area är 0,3 hektar och dess största längd är 90 meter i nord-sydlig riktning.

title: Labben, Kyrkslätt

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Finland|datum=2016-05}}
{{för|Labben}}
{{geobox
| Island
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                    = Labben
| native_name             =
| other_name              =
| category                = Ö
| etymology               =
| nickname                =
<!-- *** Bild *** -->
| image                   =
| image_caption           =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                 = Finland
| country_flag            = true
| state                   = [[Nyland]]
| state_type              = [[Landskap i Finland|Landskap]]
| region                  = [[Helsingfors ekonomiska region]]
| region_type             = [[Ekonomisk region (Finland)|Ekonomisk region]]
| district                =
| district_type           =
| municipality            = [[Kyrkslätt]]
| municipality_type       = [[Finlands kommuner|Kommun]]
<!-- *** Tillhörighet, föremål inom området mm *** -->
| parent                  =
| range                   =
| range_type              = Arkipelag
| lake                    = [[Finska viken]]
| lake_type               = Havsområde
| border                  =
| part                    =
| city                    =
| capital                 =
| landmark                =
| river                   =
<!-- *** Läge *** -->
| location                =
| lat_d                   = 59.95509
| lat_m                   =
| lat_s                   =
| lat_NS                  =
| long_d                  = 24.39811
| long_m                  =
| long_s                  =
| long_EW                 =
| highest                 =
| highest_location        =
| highest_region          =
| highest_country         =
| highest_elevation       =
| highest_lat_d           =
| highest_lat_m           =
| highest_lat_s           =
| highest_lat_NS          =
| highest_long_d          =
| highest_long_m          =
| highest_long_s          =
| highest_long_EW         =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                  = 0.09
| length_orientation      = nord-sydlig
| width                   =
| width_orientation       =
| height                  =
| area                    = 0.003
<!-- *** Befolkning *** -->
| population              =
| population_date         =
| population_note         =
| population_density      =
| population_density_note =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public                  =
| access                  =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| timezone_DST            = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
| utc_offset_DST          = +3
| postal_code             =
| area_code               =
| code                    =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                    =
| free_type               =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                     = {{Kartposition Finland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption             = Läge i Finland
| map_locator             = Finland
| map_locator_x           =
| map_locator_y           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes               =
| timezone_label          = Europe/Helsinki
| geonames                = 10072708
}}

'''Labben'''<ref name=LMVnamn/> är <!--T.ISL-->en [[ö (landområde)|ö]] i [[Finland]].<ref name = "gn10072708"/> Den ligger i [[Finska viken]]<ref name="hav"/> och i kommunen [[Kyrkslätt]]<ref name="lmvkommun"/> i den [[Ekonomisk region (Finland)|ekonomiska regionen]] <!--ADM2--> [[Helsingfors ekonomiska region|Helsingfors]] i [[Landskap i Finland|landskapet]] [[Nyland]], i den södra delen av landet. Ön ligger omkring 38 kilometer sydväst om [[Helsingfors]].

Öns area är {{formatnum:0.3}} [[hektar]] och dess största längd är 90 meter i nord-sydlig riktning.<ref name="lmvTk"/>

== Källor ==
<references>
<ref name=LMVnamn>Lantmäteriverket: ''Kartnamnen 1:25 000'', fil hämtad från [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data] 2017-03-17</ref>
<ref name=hav>[[Helsingforskonventionen]]s uppdelning av Östersjön enligt [http://www.helcom.fi/Lists/Publications/Att4_Monitoring%20and%20assessment%20strategy.pdf denna karta] {{Wayback|url=http://www.helcom.fi/Lists/Publications/Att4_Monitoring%20and%20assessment%20strategy.pdf |date=20170309060612 }} (hämtad 2017-03-08).</ref>
<ref name="lmvkommun">Baserat på polygon från [[Lantmäteriverket]]s [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data]</ref>
<ref name=lmvTk>Lantmäteriverket: ''Terrängkarta 1:100 000'', hämtad 2017-02-21 från [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data]</ref>
<ref name = "gn10072708">[{{Geonameslänk|gnid=10072708|name=labben}} Labben] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2015-02-12; databasdump nerladdad 2016-04-24</ref>

</references>

[[Kategori:Öar i Kyrkslätt]]
[[Kategori:Finländska öar i Finska viken]]

Land: Finland

Landskap: Nyland

Ekonomisk region: Helsingfors ekonomiska region

Kommun: Kyrkslätt

Havsområde: Finska viken

Längd: 0,09 km (nord-sydlig)

Tidszon: EET (UTC+2)

- sommartid: EEST (UTC+3)


text:
# Menella grandiflora
Menella grandiflora är en korallart som beskrevs av Nutting 1908. Menella grandiflora ingår i släktet Menella och familjen Plexauridae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Menella grandiflora

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|korall|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Menella grandiflora''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Nässeldjur]]
| phylum = Cnidaria
| classis_sv =
| classis = [[Anthozoa]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Alcyonacea]]
| familia_sv =
| familia = [[Plexauridae]]
| genus_sv =
| genus = [[Menella]]
| species_sv =
| species = '''Menella grandiflora'''
| taxon = Menella grandiflora
| taxon_authority = Nutting, 1908
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Menella grandiflora'''''<ref name = "COL"/> är en [[koralldjur|korall]]art som beskrevs av Nutting 1908. ''Menella grandiflora'' ingår i [[släkte]]t ''[[Menella]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Plexauridae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/menella+grandiflora/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''URMO: UNESCO-IOC Register of Marine Organisms''. Land J. van der (ed), 2008-11-18</ref>
</references>

[[Kategori:Koralldjur]]
[[Kategori:Menella|grandiflora]]

title: Systematik

Stam: Nässeldjur · Cnidaria

Klass: Anthozoa

Ordning: Alcyonacea

Familj: Plexauridae

Släkte: Menella

Art: Menella grandiflora

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Nutting, 1908


text:
# Guimbal
Guimbal (Bayan ng Guimbal) är en kommun i Filippinerna. Kommunen ligger på ön Panay, och tillhör provinsen Iloilo. Folkmängden uppgår till 27 707 invånare.

## Barangayer
Guimbal är indelat i 33 barangayer.
| - Anono-o - Bacong - Bagumbayan Pob. (Bagumbayan- - Balantad-Carlos Fruto (Pob.) - Baras - Binanua-an - Torreblanca-Blumentritt (Pob - Bongol San Miguel - Bongol San Vicente - Bulad - Buluangan | - Burgos-Gengos (Pob.) - Cabasi - Cabubugan - Calampitao - Camangahan - Generosa-Cristobal Colon (Po - Gerona-Gimeno (Pob.) - Girado-Magsaysay (Pob.) - Gotera (Pob.) - Igcocolo - Libo-on Gonzales (Pob.) | - Lubacan - Nahapay - Nalundan - Nanga - Nito-an Lupsag - Particion - Pescadores (Pob.) - Rizal-Tuguisan (Pob.) - Sipitan-Badiang - Iyasan - Santa Rosa-Laguna |

title: Guimbal

wikitext:
{{Stadsfakta
| annat_namn = Bayan ng Guimbal
| bild = Ph_locator_iloilo_guimbal.png
| indelning = [[Iloilo (provins)]]
| delstat = [[Västra Visayas]]
| styre = Christine S. Garin
| yta =
| folkmängd = 27707
| url =
| lat_g =
| lat_m =
| lat_s =
| lat_NS = N
| long_g =
| long_m =
| long_s =
| long_EW = E
| land = Filippinerna
| tidszon = [[UTC+8]]
| styre_titel = [[Borgmästare]]
| form = [[Filippinernas kommuner|Kommun]]
| namn = Guimbal
}}
'''Guimbal''' (''Bayan ng Guimbal'') är en [[Filippinernas kommuner|kommun]] i [[Filippinerna]]. Kommunen ligger på ön [[Panay]], och tillhör provinsen [[Iloilo (provins)|Iloilo]]. Folkmängden uppgår till {{formatnum:27707}} invånare.

== Barangayer ==
Guimbal är indelat i 33 [[barangay]]er.

{| border="0"
|-----
| valign="top" |
* Anono-o
* Bacong
* Bagumbayan Pob. (Bagumbayan-
* Balantad-Carlos Fruto (Pob.)
* Baras
* Binanua-an
* Torreblanca-Blumentritt (Pob
* Bongol San Miguel
* Bongol San Vicente
* Bulad
* Buluangan
| valign="top" |
* Burgos-Gengos (Pob.)
* Cabasi
* Cabubugan
* Calampitao
* Camangahan
* Generosa-Cristobal Colon (Po
* Gerona-Gimeno (Pob.)
* Girado-Magsaysay (Pob.)
* Gotera (Pob.)
* Igcocolo
* Libo-on Gonzales (Pob.)
| valign="top" |
* Lubacan
* Nahapay
* Nalundan
* Nanga
* Nito-an Lupsag
* Particion
* Pescadores (Pob.)
* Rizal-Tuguisan (Pob.)
* Sipitan-Badiang
* Iyasan
* Santa Rosa-Laguna
|}

== Källor ==
*[http://www.nscb.gov.ph/activestats/psgc/listmun.asp Quick Tables: List of Municipalities]
*[http://www.census.gov.ph/statistics/census/population-and-housing Population and Housing]
{{Artikelursprung
| källa = Wikipedia på tagalog
| url = https://tl.wikipedia.org/w/index.php?title=Guimbal&oldid=952515
| datum = 2012-08-22
| artikel = Guimbal, Iloilo
}}

[[Kategori:Orter i Iloilo]]

Land: Filippinerna

Delstat: Västra Visayas

Indelning: Iloilo (provins)

Borgmästare: Christine S. Garin


text:
# Cot Kulu
Cot Kulu är en kulle i Indonesien.   Den ligger i provinsen Aceh, i den västra delen av landet, 1 800 km nordväst om huvudstaden Jakarta. Toppen på Cot Kulu är 334 meter över havet.
Terrängen runt Cot Kulu är kuperad åt nordost, men åt sydväst är den platt.Runt Cot Kulu är det ganska glesbefolkat, med 43 invånare per kvadratkilometer. Trakten runt Cot Kulu består till största delen av jordbruksmark.

title: Cot Kulu

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Indonesien|datum=2016-07}}
{{geobox
| 1               = Mountain
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name            = Cot Kulu
| native_name     =
| other_name      = Tjot Kulu
| category        = Kulle
| etymology       =
<!-- *** Bild *** -->
| image           =
| image_caption   =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country         = Indonesien
| country_flag    = true
| state           = [[Aceh]]
| region          =
| district        =
| municipality    =
<!-- *** Bergskedja *** -->
| range           =
<!-- *** Läge och höjd *** -->
| location        =
| elevation       = 334
| elevation_note  =
| prominence      =
| prominence_note =
| lat_d           = 5.4432
| lat_m           =
| lat_s           =
| lat_NS          =
| long_d          = 95.5363
| long_m          =
| long_s          =
| long_EW         =
<!-- *** Egenskaper *** -->
| geology         =
| orogeny         =
| period          =
| biome           =
| plant           =
| animal          =
<!-- *** Tillgänglighet och bestigning *** -->
| public          =
| access          =
| ascent          =
| ascent_date     =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free            =
| free_type       =
<!-- *** Kartor *** -->
| map             = {{Kartposition Indonesien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption     = Läge i Indonesien
| map_locator     = Indonesien
| map_locator_x   =
| map_locator_y   =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes       =
| state_type      = Provins
| timezone_label  = Asia/Jakarta
| utc_offset      = +7
| timezone        = [[Western Indonesian Time|WIT]]
| geonames        = 6706284
}}

'''Cot Kulu''' är <!--T.HLL-->en [[kulle (landform)|kulle]] i [[Indonesien]].<ref name = "gn6706284"/>   Den ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Aceh]], i den västra delen av landet, {{formatnum:1800}} km nordväst om huvudstaden [[Jakarta]]. Toppen på Cot Kulu är {{formatnum:334}} meter över havet.<ref name = "gn6706284"/>

Terrängen runt Cot Kulu är kuperad åt nordost, men åt sydväst är den platt.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 km radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}}Runt Cot Kulu är det ganska glesbefolkat, med {{formatnum:43}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Trakten runt Cot Kulu består till största delen av [[jordbruksmark]].<ref name = "nasalandcover"/>

== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn6706284">[{{Geonameslänk|gnid=6706284|name=cot%20kulu}} Cot Kulu] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-20; databasdump nerladdad 2015-11-27</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>

</references>

[[Kategori:Kullar i Aceh]]
[[Kategori:Berg i Indonesien 200 meter över havet eller högre]]

Land: Indonesien

Provins: Aceh

Tidszon: WIT (UTC+7)


text:
# Rineloricaria capitonia
Rineloricaria capitonia är en fiskart som beskrevs av Miriam S. Ghazzi 2008. Rineloricaria capitonia ingår i släktet Rineloricaria och familjen Loricariidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Rineloricaria capitonia

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fisk|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Rineloricaria capitonia''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Strålfeniga fiskar]]
| classis = Actinopterygii
| ordo_sv = [[Malartade fiskar]]
| ordo = Siluriformes
| familia_sv =
| familia = [[Loricariidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Rineloricaria]]
| species_sv =
| species = '''Rineloricaria capitonia'''
| taxon = Rineloricaria capitonia
| taxon_authority = [[Miriam S. Ghazzi|Ghazzi]], 2008
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| superclassis = Osteichthyes
| superclassis_sv = [[Benfiskar]]
| synonyms =
}}

'''''Rineloricaria capitonia'''''<ref name = "col484203"/> är en [[fiskar|fisk]]art som beskrevs av [[Miriam S. Ghazzi]] 2008. ''Rineloricaria capitonia'' ingår i [[släkte]]t ''[[Rineloricaria]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Loricariidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/rineloricaria+capitonia/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col484203">Ghazzi, M.S. (2008) Nine new species of the genus ''Rineloricaria'' (Siluriformes, Loricariidae) from Uruguay River, southern Brazil., Iheringia, Ser. Zool. 98(1):100-122.</ref>
<ref name = "source">''FishBase''. Froese R. & Pauly D. (eds), 2011-06-14</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Rineloricaria capitonia|''Rineloricaria capitonia''}}

[[Kategori:Malartade fiskar]]
[[Kategori:Rineloricaria|capitonia]]

title: Systematik

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Överklass: Benfiskar · Osteichthyes

Klass: Strålfeniga fiskar · Actinopterygii

Ordning: Malartade fiskar · Siluriformes

Familj: Loricariidae

Släkte: Rineloricaria

Art: Rineloricaria capitonia

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Ghazzi, 2008


text:
# Dalea cuatrecasasii
Dalea cuatrecasasii är en ärtväxtart som beskrevs av Rupert Charles Barneby. Dalea cuatrecasasii ingår i släktet Dalea, och familjen ärtväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Dalea cuatrecasasii

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|ärtväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Dalea cuatrecasasii''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Ärtordningen]]
| ordo = Fabales
| familia_sv = [[Ärtväxter]]
| familia = Fabaceae
| genus_sv =
| genus = [[Dalea]]
| species_sv =
| species = '''Dalea cuatrecasasii'''
| taxon = Dalea cuatrecasasii
| taxon_authority = [[Rupert Charles Barneby|Barneby]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Dalea cuatrecasasii'''''<ref name = "COL"/> är en [[ärtväxter|ärtväxt]]art som beskrevs av [[Rupert Charles Barneby]]. ''Dalea cuatrecasasii'' ingår i [[släkte]]t ''[[Dalea]]'', och [[familj (biologi)|familjen]] [[ärtväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/11477853|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name="source">[http://www.ildis.org ILDIS World Database of Legumes] {{Wayback|url=http://www.ildis.org/ |date=20140517100307 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Ärtväxter]]
[[Kategori:Dalea|cuatrecasasii]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Ärtordningen · Fabales

Familj: Ärtväxter · Fabaceae

Släkte: Dalea

Art: Dalea cuatrecasasii

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Dalea cuatrecasasii

Auktor: Barneby


text:
# Mailhoc
Mailhoc är en kommun i departementet Tarn i regionen Occitanien i södra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Albi-Nord-Ouest som tillhör arrondissementet Albi. År 2022 hade Mailhoc 309 invånare.

## Befolkningsutveckling
Antalet invånare i kommunen Mailhoc
| Referens: INSEE |

title: Mailhoc

wikitext:
{{Kommunfakta Frankrike
|namn                        = Mailhoc
|bild                        = PA 00095600 Eglise St Jean Le Froid de Mailhoc -03.jpg
|bildtext                    = Kyrkan
|flagga                      =
|vapen                       =
|lat_g = 44 |lat_m = 0 |lat_s = | lat_NS = N
|long_g = 2 |long_m = 4 |long_s=  | long_EW = E
|region                      = [[Occitanien (region)|Occitanien]]
|departement                 = [[File:Blason département fr Tarn.svg|15px]] [[Tarn]]
|arrondissement              = [[Albi]]
|kanton                      = [[Albi-Nord-Ouest (kanton)|Albi-Nord-Ouest]]
|kommunalförbund             =
|höjd_medel                  =
|höjd_max                    =
|höjd_min                    =
|areal                       = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Area}}
|areal_not                   =
|folkmängd                   = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}
|folkmängd_datum             = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkningdatum}}
|folkmängd_not               =
|befolkningstäthet           = auto
|borgmästare                 =
|mandat                      =
|postnummer                  = 81130
|insee                       = 81152
|positionskarta              = Frankrike
|positionskartnamn           = {{Kartposition Frankrike|bild1}}
|karttext                    = Kommunens läge i regionen [[Occitanien (region)|Occitanien]] i Frankrike
|karta                       =
|webbplats                   =
|fotnot                      =
|}}
{{Franska kommunkartor|81152}}

'''Mailhoc''' är en [[Frankrikes kommuner|kommun]] i [[Frankrikes departement|departementet]] [[Tarn]] i regionen [[Occitanien (region)|Occitanien]] i södra [[Frankrike]]. Kommunen ligger i kantonen [[Albi-Nord-Ouest (kanton)|Albi-Nord-Ouest]] som tillhör [[arrondissement]]et [[Albi]]. År {{Stat/Frankrike/Kommuner/BefolkningårWD}} hade Mailhoc {{formatnum:{{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}}} invånare.

== Befolkningsutveckling ==
'''''Antalet invånare i kommunen Mailhoc'''''
{{Befolkningsutveckling i Frankrikes kommuner|81152}}

== Se även ==
* [[Lista över kommuner i departementet Tarn]]

== Källor ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Mailhoc}}

[[Kategori:Kommuner i Tarn]]

Land: Frankrike

Region: Occitanien

Departement: Tarn

Arrondissement: Albi

Kanton: Albi-Nord-Ouest

Befolkningstäthet: 24 invånare/km²

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)