text:
# Pokémon Heartgold och Soulsilver
Pokémon HeartGold och Pokémon SoulSilver är två spel till Nintendo DS. Spelen är remakes av spelen Pokémon Gold och Silver till Game Boy Color, som från början släpptes 1999 i Japan. Trots att de ses som remakes av Gold och Silver innehåller de även många element från Pokémon Crystal.

## Ändringar sedan Gold och Silver
HeartGold och SoulSilver är till grunden väldigt lika originalspelen, men har ett nytt utseende och många nya funktioner. Med spelen följer det med en extern stegräknare, kallad Pokéwalker. Med den trådlösa kommunikationen hos ett Nintendo DS kan man överföra en Pokémon från spelet till Pokéwalkern. När man är ute går med den så "samlar" den på sig poäng, som kallas watt. Watts kan användas för att låsa upp nya banor, möta vilda Pokémon och hitta gömda föremål i Pokéwalkern. Dessa kan sedan föras över till spelet. Medan man är ute och går med Pokéwalkern får även de Pokémon som är lagrade i den erfarenhetspoäng (experience points), som behövs för att den ska gå upp i nivå.
Likt Pokémon Yellow kan man låta en Pokémon följa efter ens karaktär, men till skillnad från Pokémon Yellow, där bara Pikachu kunde följa efter en, kan man välja mellan alla tillgängliga 493 Pokémon i spelen.
En av de större ändringarna är den uppdaterade grafiken. Till skillnad från de 2D-landskap som finns i de gamla spelen har HeartGold och SoulSilver 3D-landskap och 3D-animeringar, i likhet med Pokémon Diamond, Pearl och Platinum. Många platser har också blivit omdesignade och expanderats. Bland annat har flera olika gym gjorts om med nya pussel och utmaningar.

title: Pokémon Heartgold och Soulsilver

wikitext:
{{Datorspelsfakta
|bild=
|speltitel=Pokémon HeartGold och SoulSilver
|originaltitel=ポケットモンスター ハートゴールド (Pocket Monsters HeartGold), ポケットモンスター ソウルシルバー (Pocket Monsters SoulSilver)
|utvecklare=[[Game Freak]]
|genre=[[Datorrollspel|RPG]]
|spelare=[[Singelplayer|Singel]], [[Multiplayer]]
|format=[[Nintendo DS]]
|producent=
|speldesign=
|karaktärsdesign=[[Ken Sugimori]]
|musik= [[Go Ichinose]], [[Junichi Masuda]], [[Morikazu Aoki]], Shota Kageyama, [[Hitomi Sato]], Satoshi Nohara
|spelserie=[[Pokémon (spelserie)|Pokémon]]
|föregångare=[[Pokémon Platinum]]
|uppföljare=[[Pokémon Black och White]]
|andra delar=
|europadistribution= [[26 mars]] [[2010]]
|usadistribution= [[14 mars]], [[2010]]
|japandistribution= [[12 september]] [[2009]]
}}

'''Pokémon HeartGold''' och '''Pokémon SoulSilver''' är två spel till [[Nintendo DS]]. Spelen är [[datorspelsremake|remakes]] av spelen [[Pokémon Gold och Silver]] till [[Game Boy Color]], som från början släpptes [[1999]] i [[Japan]]. Trots att de ses som remakes av Gold och Silver innehåller de även många element från [[Pokémon Crystal]].

== Ändringar sedan Gold och Silver ==
[[Fil:Pokéwalker.jpg|miniatyr|En ''Pokéwalker'']]

HeartGold och SoulSilver är till grunden väldigt lika originalspelen, men har ett nytt utseende och många nya funktioner. Med spelen följer det med en extern stegräknare, kallad ''Pokéwalker''. Med den trådlösa kommunikationen hos ett [[Nintendo DS]] kan man överföra en [[Pokémon]] från spelet till Pokéwalkern. När man är ute går med den så "samlar" den på sig poäng, som kallas watt. Watts kan användas för att låsa upp nya banor, möta vilda Pokémon och hitta gömda föremål i Pokéwalkern. Dessa kan sedan föras över till spelet. Medan man är ute och går med Pokéwalkern får även de Pokémon som är lagrade i den [[erfarenhetspoäng]] (''experience points''), som behövs för att den ska gå upp i nivå.

Likt [[Pokémon Yellow]] kan man låta en Pokémon följa efter ens karaktär, men till skillnad från Pokémon Yellow, där bara [[Pikachu]] kunde följa efter en, kan man välja mellan alla tillgängliga 493 Pokémon i spelen.

En av de större ändringarna är den uppdaterade grafiken. Till skillnad från de 2D-landskap som finns i de gamla spelen har HeartGold och SoulSilver 3D-landskap och 3D-animeringar, i likhet med [[Pokémon Diamond och Pearl|Pokémon Diamond, Pearl]] och [[Pokémon Platinum|Platinum]]. Många platser har också blivit omdesignade och expanderats. Bland annat har flera olika gym gjorts om med nya pussel och utmaningar.

{{pokémon}}

[[Kategori:Datorspelsremaker]]
[[Kategori:Nintendo DS-spel]]
[[Kategori:Pokémon-rollspel|Heartgold och Soulsilver]]
[[Kategori:Spel med enspelarläge och flerspelarläge]]

title: Arbetslag

Regissör: Shigeki Morimoto

Producent: Junichi Masuda

Spelfigursdesign: Ken Sugimori

Musik: Go Ichinose, Junichi Masuda, Morikazu Aoki, Shota Kageyama, Hitomi Sato, Satoshi Nohara

title: Spelserie

Spelserie: Pokémon

Föregångare: Pokémon Platinum

Uppföljare: Pokémon Black och White

title: Distribution

Japan: 12 september 2009


text:
# Svenska Karosseriverkstäderna AB
Svenska Karosseriverkstäderna AB (SKV) var en tidigare karossbyggare i Katrineholm.
Företaget grundades 1918 som AB Katrineholms Motorvagnsfabrik. År 1927 bildades Svenska Karosseriverkstäderna AB och övertog verksamheten. Företaget tillverkade även korgar till spårvagnar, som Malmö stads spårvägars motorvagn typ H. Svenska Karosseriverkstäderna köptes 1947 av AB Svenska Järnvägsverkstäderna. Samma år hade företaget 200 anställda.
Fabriken byggde också 1958–1969 campingvagn "Alfredo", som konstruerades av bolagets disponent Alfred Jönsson. Den var en enaxlad släpvagn med en monterbar tältkonstruktion med liggplatser på vagnflaket och på tältets golv.
År 1967 köptes Svenska Karosseriverkstäderna, som då var den största karosseribyggaren för bussar i Sverige, av Scania-Vabis och omdöptes till Scania-Bussar AB i Katrineholm, och senare omkring 2000 till Omni Katrineholm AB. Åren 1967–1968 flyttade Scania-Vabis/Saab-Scania all sin tillverkning av helbyggda bussar från huvudfabriken i Södertälje till Katrineholm, och 1969 också sin montering av busschassier.
Serietillverkningen av bussar i Katrineholm lades ned 2004 i samband med att Scanias byggde upp karosstillverkningen i Słupsk i Polen, numera Scania Production Słupsk  S.A., till att bli nytt centrum för företagets europeiska busskarossbyggeri. Det polska dotterföretaget etablerades 1992, började tillverka Scaniabussar 1994 och bygger sedan 2004 enbart karosser till bussar.

## Bildgalleri
- Buss på Scania-Vabis-chassi 8423, levererad 1939 till Stockholms Spårvägar[6]
- Förarplats
- Interiör
- Buss på Scania-Vabis-chassi BF7659, levererad 1965 till Busstrafiken Stockholm-Björknäs-Värmdö
- Buss på Scania-Vabis-chassi BF765914, byggd 1966
- Tillverkarmärke från 1966
- Buss på Scania-Vabis-chassi B62, levererad 1953 till Södra Närkes Buss AB i Örebro

wikiname: svwiki

title: Svenska Karosseriverkstäderna AB

in_language: sv

wikitext:
{{Faktamall företag
| företagsnamn       = Svenska Karosseriverkstäderna AB
| bild               = Uppsala stads trafik 212 130717 02.jpg
| bildtext           = En [[Scania-Vabis CR76]] från 1967, som kört för [[Uppsalabuss|Uppsala Stads Trafik AB, sedermera Uppsalabuss]] och [[Gamla Uppsala Buss|Gamla Uppsala Buss AB]]
| bild2              =
| bildtext2          =
| nummer             =
| typ                = Aktiebolag
| säte               = {{Flaggbild|Sverige}} [[Katrineholm]]
| huvudkontor        =
| nyckelpersoner     =
| bransch            = Fordonsindustri
| produkter          = Bussar
| tjänster           =
| antalanställda     =
<!--   Historik    -->
| grundat            = 1927<ref name=sik/>
| grundare           =
| tidigare namn      =
| sammangående bolag =
| uppköpt av         = [[Scania|Scania-Vabis AB]] 1967
| slogs ihop med     =
| gick upp i         =
| avknoppat från     =
| företrädare        =
| efterträdare       = Scania-Bussar AB<br> Scania Omni Katrineholm AB
| upplöst            =
<!--    Ekonomi    -->
| omsättning         =
| brutto             =
| netto              =
| tillgångar         =
| egetkapital        =
| förvaltatkapital   =
| orderstock         =
<!--   Struktur    -->
| ägare              =
| moderbolag         =
| dotterbolag        =
| intressebolag      =
| samriskföretag     =
| avdelningar        =
<!--    Övrigt     -->
| slogan             =
| webbplats          =
| fotnoter           =
}}
[[File:Uppsala stads trafik 212 130717 04.jpg|miniatyr|Interiör i en Scania-Vabis CR76 från 1967]]

'''Svenska Karosseriverkstäderna AB''' (SKV) var en tidigare karossbyggare i [[Katrineholm]].

Företaget grundades 1918 som AB Katrineholms Motorvagnsfabrik.<ref name=wordpress>[https://abandowest.wordpress.com/2014/04/24/en-paskpromenad-i-katrineholm-med-lite-nostalgi Citat från boken ''Scania – Fordonshistoria 1891-1991'' den 24 april 2014]</ref> År 1927<ref name=sik>{{runeberg.org|svindkal|1947|0678.html Svenska Karosseri Verkstäderna AB}}</ref> bildades ''Svenska Karosseriverkstäderna AB'' och övertog verksamheten. Företaget tillverkade även korgar till [[spårvagn]]ar, som [[Malmö stads spårvägar]]s motorvagn typ H.<ref>{{webbref|url=https://www.sparvagssallskapet.se/vagnhallen/typ.php?typ_id=105|titel=Malmö Stads Spårvägar litt H nr 40-59|utgivare=Svenska Spårvägssällskapet|hämtdatum=21 mars 2021}}</ref> Svenska Karosseriverkstäderna köptes 1947 av [[AB Svenska Järnvägsverkstäderna]]. Samma år hade företaget 200 anställda.<ref name=sik/>

Fabriken byggde också 1958–1969 campingvagn "Alfredo", som konstruerades av bolagets disponent Alfred Jönsson. Den var en enaxlad släpvagn med en monterbar tältkonstruktion med liggplatser på vagnflaket och på tältets golv.<ref>[https://abandowest.wordpress.com/2014/04/24/en-paskpromenad-i-katrineholm-med-lite-nostalgi/ ''En ex-boendes påskpromenad i Katrineholm'', faksimil av annons, på abandowest.wordpress.com den 24 april 2014]</ref><ref>[http://perlut.com/alfredo/ Om "Alfredo" på www.perlut.com]</ref>

År 1967 köptes Svenska Karosseriverkstäderna, som då var den största karosseribyggaren för bussar i Sverige, av [[Scania|Scania-Vabis]] och omdöptes till Scania-Bussar AB i Katrineholm, och senare omkring 2000 till Omni Katrineholm AB. Åren 1967–1968 flyttade Scania-Vabis/Saab-Scania all sin tillverkning av helbyggda bussar från huvudfabriken i [[Södertälje]] till Katrineholm, och 1969 också sin montering av busschassier.

Serietillverkningen av bussar i Katrineholm lades ned 2004 i samband med att Scanias byggde upp karosstillverkningen i [[Slupsk|Słupsk]] i Polen, numera Scania Production Słupsk  S.A., till att bli nytt centrum för företagets europeiska busskarossbyggeri. Det polska dotterföretaget etablerades 1992, började tillverka Scaniabussar 1994 och bygger sedan 2004 enbart karosser till bussar.

==Bildgalleri==
<gallery>
File:Scania-Vabis 850 Bus 1939 2.jpg|Buss på Scania-Vabis-chassi 8423, levererad 1939 till [[Stockholms Spårvägar]]<ref>[https://www.svenskbusshistoria.se/go/?omni=&id=37832&ref=dosearch&svalue=a16424 Databas, Svensk busshistoria]</ref>
File:1938 Scania-Vabis 850 cab.jpg|Förarplats
File:1938 Scania-Vabis 850 interior.jpg|Interiör
File:Scania-Vabis BF 7659 Bus 1965 2.jpg|Buss på Scania-Vabis-chassi BF7659, levererad 1965 till [[Busstrafiken Stockholm-Björknäs-Värmdö]]
File:Swedish-bus-T481-02.JPG|Buss på Scania-Vabis-chassi BF765914, byggd 1966
File:Swedish-bus-T481-05.JPG|Tillverkarmärke från 1966
File:Scania-Vabis 62 Bus 1950.jpg|Buss på Scania-Vabis-chassi B62, levererad 1953 till Södra Närkes Buss AB i Örebro
</gallery>

==Källor==
===Noter===
<references/>

{{Coord|58|59|14|N|16|12|26|E|display=title|region:SE}}
[[Kategori:Ej längre existerande svenska busstillverkare]]
[[Kategori:Katrineholms historia]]
[[Kategori:Svenska karossbyggare]]

title: Historik

Uppköpt av: Scania-Vabis AB 1967

Efterträdare: Scania-Bussar AB · Scania Omni Katrineholm AB

Moderbolag: Scania (1967–)


text:
# AFI's 100 Years...100 Cheers
100 Years…100 Cheers: America's Most Inspiring Movies är en lista över de 100 mest inspirerande amerikanska filmerna utsedda av American Film Institute. Listan röstades fram av 1500 personer verksamma i filmindustrin. AFI presenterade en lista med fyra kriterier som de som skulle rösta fick ta hänsyn till. Totalt nominerades 300 filmer.
Listan presenterades i en tre timmar lång sändning på CBS den 14 juni 2006.

## Lista
| #   | Film                                 | Regissör                      | År   |
| --- | ------------------------------------ | ----------------------------- | ---- |
| 1   | Livet är underbart                   | Frank Capra                   | 1946 |
| 2   | Skuggor över Södern                  | Robert Mulligan               | 1962 |
| 3   | Schindler's List                     | Steven Spielberg              | 1993 |
| 4   | Rocky                                | John G. Avildsen              | 1976 |
| 5   | Mr Smith i Washington                | Frank Capra                   | 1939 |
| 6   | E.T. the Extra-Terrestrial           | Steven Spielberg              | 1982 |
| 7   | Vredens druvor                       | John Ford                     | 1940 |
| 8   | Loppet är kört                       | Peter Yates                   | 1979 |
| 9   | Det hände i New York                 | George Seaton                 | 1947 |
| 10  | Rädda menige Ryan                    | Steven Spielberg              | 1998 |
| 11  | De bästa åren                        | William Wyler                 | 1946 |
| 12  | Apollo 13                            | Ron Howard                    | 1995 |
| 13  | Best Shot                            | David Anspaugh                | 1986 |
| 14  | Bron över floden Kwai                | David Lean                    | 1957 |
| 15  | Miraklet                             | Arthur Penn                   | 1962 |
| 16  | Norma Rae                            | Martin Ritt                   | 1979 |
| 17  | Gökboet                              | Miloš Forman                  | 1975 |
| 18  | Anne Franks dagbok                   | George Stevens                | 1959 |
| 19  | Rätta virket                         | Philip Kaufman                | 1983 |
| 20  | Philadelphia                         | Jonathan Demme                | 1993 |
| 21  | I nattens hetta                      | Norman Jewison                | 1967 |
| 22  | Bragdernas man                       | Sam Wood                      | 1942 |
| 23  | Nyckeln till frihet                  | Frank Darabont                | 1994 |
| 24  | Över alla hinder                     | Clarence Brown                | 1944 |
| 25  | Med tio cents på fickan              | Preston Sturges               | 1941 |
| 26  | Trollkarlen från Oz                  | Victor Fleming                | 1939 |
| 27  | Sheriffen                            | Fred Zinnemann                | 1952 |
| 28  | Drömmarnas fält                      | Phil Alden Robinson           | 1989 |
| 29  | Gandhi                               | Richard Attenborough          | 1982 |
| 30  | Lawrence av Arabien                  | David Lean                    | 1962 |
| 31  | Ärans män                            | Edward Zwick                  | 1989 |
| 32  | Casablanca                           | Michael Curtiz                | 1942 |
| 33  | Stadens ljus                         | Charlie Chaplin               | 1931 |
| 34  | Alla presidentens män                | Alan J. Pakula                | 1976 |
| 35  | Gissa vem som kommer på middag       | Stanley Kramer                | 1967 |
| 36  | Storstadshamn                        | Elia Kazan                    | 1954 |
| 37  | Forrest Gump                         | Robert Zemeckis               | 1994 |
| 38  | Pinocchio                            | Ben Sharpsteen Hamilton Luske | 1940 |
| 39  | Stjärnornas krig                     | George Lucas                  | 1977 |
| 40  | Mrs. Miniver                         | William Wyler                 | 1942 |
| 41  | Sound of Music                       | Robert Wise                   | 1965 |
| 42  | 12 edsvurna män                      | Sidney Lumet                  | 1957 |
| 43  | Borta med vinden                     | Victor Fleming                | 1939 |
| 44  | Spartacus                            | Stanley Kubrick               | 1960 |
| 45  | Sista sommaren                       | Mark Rydell                   | 1981 |
| 46  | Liljorna på marken                   | Ralph Nelson                  | 1963 |
| 47  | År 2001 – ett rymdäventyr            | Stanley Kubrick               | 1968 |
| 48  | Afrikas drottning                    | John Huston                   | 1951 |
| 49  | Vi behöver varann                    | Frank Capra                   | 1941 |
| 50  | Seabiscuit                           | Gary Ross                     | 2003 |
| 51  | Purpurfärgen                         | Steven Spielberg              | 1985 |
| 52  | Döda poeters sällskap                | Peter Weir                    | 1989 |
| 53  | Mannen från vidderna                 | George Stevens                | 1953 |
| 54  | Rudy                                 | David Anspaugh                | 1993 |
| 55  | Kedjan                               | Stanley Kramer                | 1958 |
| 56  | Ben-Hur                              | William Wyler                 | 1959 |
| 57  | Sergeant York                        | Howard Hawks                  | 1941 |
| 58  | Närkontakt av tredje graden          | Steven Spielberg              | 1977 |
| 59  | Dansar med vargar                    | Kevin Costner                 | 1990 |
| 60  | Dödens fält                          | Roland Joffé                  | 1984 |
| 61  | Sounder                              | Martin Ritt                   | 1972 |
| 62  | Braveheart                           | Mel Gibson                    | 1995 |
| 63  | Rain Man                             | Barry Levinson                | 1988 |
| 64  | Svarta hingsten                      | Carroll Ballard               | 1979 |
| 65  | En fläck i solen                     | Daniel Petrie                 | 1961 |
| 66  | Silkwood                             | Mike Nichols                  | 1983 |
| 67  | Mannen från Mars                     | Robert Wise                   | 1951 |
| 68  | En officer och gentleman             | Taylor Hackford               | 1982 |
| 69  | Spirit of St. Louis                  | Billy Wilder                  | 1957 |
| 70  | Loretta                              | Michael Apted                 | 1980 |
| 71  | Rebell i bojor                       | Stuart Rosenberg              | 1967 |
| 72  | Seger i mörkret                      | Edmund Goulding               | 1939 |
| 73  | Erin Brockovich                      | Steven Soderbergh             | 2000 |
| 74  | Gunga Din – lansiärernas hjälte      | George Stevens                | 1939 |
| 75  | Domslutet                            | Sidney Lumet                  | 1982 |
| 76  | Fången på Alcatraz                   | John Frankenheimer            | 1962 |
| 77  | På väg med miss Daisy                | Bruce Beresford               | 1989 |
| 78  | Thelma & Louise                      | Ridley Scott                  | 1991 |
| 79  | De tio budorden                      | Cecil B. DeMille              | 1956 |
| 80  | Babe – den modiga lilla grisen       | Chris Noonan                  | 1995 |
| 81  | Han som tänkte med hjärtat           | Norman Taurog                 | 1938 |
| 82  | Spelman på taket                     | Norman Jewison                | 1971 |
| 83  | En gentleman kommer till stan        | Frank Capra                   | 1936 |
| 84  | Serpico                              | Sidney Lumet                  | 1973 |
| 85  | Tina - What's Love Got To Do with It | Brian Gibson                  | 1993 |
| 86  | Vinna eller försvinna                | Ramón Menéndez                | 1988 |
| 87  | Working Girl                         | Mike Nichols                  | 1988 |
| 88  | Yankee Doodle Dandy                  | Michael Curtiz                | 1942 |
| 89  | Harold å Maude                       | Hal Ashby                     | 1971 |
| 90  | Hotel Rwanda                         | Terry George                  | 2004 |
| 91  | Paper Chase - betygsjakten           | James Bridges                 | 1973 |
| 92  | Fame                                 | Alan Parker                   | 1980 |
| 93  | A Beautiful Mind                     | Ron Howard                    | 2001 |
| 94  | Havets hjältar                       | Victor Fleming                | 1937 |
| 95  | En plats i mitt hjärta               | Robert Benton                 | 1984 |
| 96  | Oskyldiga drag                       | Steven Zaillian               | 1993 |
| 97  | Madame Curie                         | Mervyn LeRoy                  | 1943 |
| 98  | Karate Kid: Sanningens ögonblick     | John G. Avildsen              | 1984 |
| 99  | Ray                                  | Taylor Hackford               | 2004 |
| 100 | Triumfens ögonblick                  | Hugh Hudson                   | 1981 |

## Kriterier
- Filmen måste vara en spelfilm, åtminstone 60 minuter lång.
- Filmen måste helt eller delvis vara en amerikansk filmproduktion och engelskspråkig.
- Cheers: Filmer som inspirerar med karaktärer med visioner och övertygelse som står inför motgångar och ofta offrar sig för det allmännas bästa. Oavsett om dessa filmer slutar lyckligt eller inte, är de slutligen triumferande och fyller publiken både med hopp och stärker deras mänskliga potential.
- Arv: Filmen måste fortsätta att inspirera amerikansk film.

title: AFI's 100 Years...100 Cheers

wikitext:
{{källor|månad=2019-12}}
'''''100 Years…100 Cheers: America's Most Inspiring Movies''''' är en lista över de 100 mest inspirerande amerikanska filmerna utsedda av [[American Film Institute]]. Listan röstades fram av 1500 personer verksamma i filmindustrin. AFI presenterade en lista med fyra kriterier som de som skulle rösta fick ta hänsyn till. Totalt nominerades 300 filmer.

Listan presenterades i en tre timmar lång sändning på [[CBS (TV-bolag)|CBS]] den 14 juni 2006.

== Lista ==
{| class="sortable wikitable"
! #
! Film
! Regissör
! År
|-
| 1
| data-sort-value="It's a Wonderful Life"| ''[[Livet är underbart (film, 1946)|Livet är underbart]]''
| [[Frank Capra]]
| 1946
|-
| 2
| data-sort-value="To Kill a Mockingbird"| ''[[Skuggor över Södern]]''
| [[Robert Mulligan]]
| 1962
|-
| 3
| data-sort-value="Schindler's List"| ''[[Schindler's List]]''
| [[Steven Spielberg]]
| 1993
|-
| 4
| data-sort-value="Rocky"| ''[[Rocky (film)|Rocky]]''
| [[John G. Avildsen]]
| 1976
|-
| 5
| data-sort-value="Mr. Smith Goes to Washington"| ''[[Mr Smith i Washington]]''
| [[Frank Capra]]
| 1939
|-
| 6
| data-sort-value="E.T. the Extra-Terrestrial"| ''[[E.T. the Extra-Terrestrial]]''
| [[Steven Spielberg]]
| 1982
|-
| 7
| data-sort-value="Grapes of Wrath "| ''[[Vredens druvor (film)|Vredens druvor]]''
| [[John Ford]]
| 1940
|-
| 8
| data-sort-value="Breaking Away"| ''[[Loppet är kört (1979)|Loppet är kört]]''
| [[Peter Yates]]
| 1979
|-
| 9
| data-sort-value="Miracle on 34th Street"| ''[[Det hände i New York]]''
| [[George Seaton (författare och regissör)|George Seaton]]
| 1947
|-
| 10
| data-sort-value="Saving Private Ryan"| ''[[Rädda menige Ryan]]''
| [[Steven Spielberg]]
| 1998
|-
| 11
| data-sort-value="Best Years of Our Lives"| ''[[De bästa åren (1946)|De bästa åren]]''
| [[William Wyler]]
| 1946
|-
| 12
| data-sort-value="Apollo 13"| ''[[Apollo 13 (film)|Apollo 13]]''
| [[Ron Howard]]
| 1995
|-
| 13
| data-sort-value="Hoosiers"| ''[[Best Shot]]''
| [[David Anspaugh]]
| 1986
|-
| 14
| data-sort-value="Bridge on the River Kwai"| ''[[Bron över floden Kwai]]''
| [[David Lean]]
| 1957
|-
| 15
| data-sort-value="Miracle Worker"| ''[[Miraklet (1962)|Miraklet]]''
| [[Arthur Penn]]
| 1962
|-
| 16
| data-sort-value="Norma Rae"| ''[[Norma Rae]]''
| [[Martin Ritt]]
| 1979
|-
| 17
| data-sort-value="One Flew Over the Cuckoo's Nest"| ''[[Gökboet (film)|Gökboet]]''
| [[Miloš Forman]]
| 1975
|-
| 18
| data-sort-value="Diary of Anne Frank"| ''[[Anne Franks dagbok (film)|Anne Franks dagbok]]''
| [[George Stevens]]
| 1959
|-
| 19
| data-sort-value="Right Stuff"| ''[[Rätta virket (film)|Rätta virket]]''
| [[Philip Kaufman]]
| 1983
|-
| 20
| data-sort-value="Philadelphia"| ''[[Philadelphia (film)|Philadelphia]]''
| [[Jonathan Demme]]
| 1993
|-
| 21
| data-sort-value="In the Heat of the Night"| ''[[I nattens hetta]]''
| [[Norman Jewison]]
| 1967
|-
| 22
| data-sort-value="Pride of the Yankees"| ''[[Bragdernas man (film, 1942)|Bragdernas man]]''
| [[Sam Wood]]
| 1942
|-
| 23
| data-sort-value="Shawshank Redemption"| ''[[Nyckeln till frihet]]''
| [[Frank Darabont]]
| 1994
|-
| 24
| data-sort-value="National Velvet"| ''[[Över alla hinder (1944)|Över alla hinder]]''
| [[Clarence Brown]]
| 1944
|-
| 25
| data-sort-value="Sullivan's Travels"| ''[[Med tio cents på fickan]]''
| [[Preston Sturges]]
| 1941
|-
| 26
| data-sort-value="Wizard of Oz"| ''[[Trollkarlen från Oz]]''
| [[Victor Fleming]]
| 1939
|-
| 27
| data-sort-value="High Noon"| ''[[Sheriffen (film)|Sheriffen]]''
| [[Fred Zinnemann]]
| 1952
|-
| 28
| data-sort-value="Field of Dreams"| ''[[Drömmarnas fält]]''
| [[Phil Alden Robinson]]
| 1989
|-
| 29
| data-sort-value="Gandhi"| ''[[Gandhi (film)|Gandhi]]''
| [[Richard Attenborough]]
| 1982
|-
| 30
| data-sort-value="Lawrence of Arabia"| ''[[Lawrence av Arabien (film)|Lawrence av Arabien]]''
| [[David Lean]]
| 1962
|-
| 31
| data-sort-value="Glory"| ''[[Ärans män]]''
| [[Edward Zwick]]
| 1989
|-
| 32
| data-sort-value="Casablanca"| ''[[Casablanca (film)|Casablanca]]''
| [[Michael Curtiz]]
| 1942
|-
| 33
| data-sort-value="City Lights"| ''[[Stadens ljus]]''
| [[Charlie Chaplin]]
| 1931
|-
| 34
| data-sort-value="All the President's Men"| ''[[Alla presidentens män]]''
| [[Alan J. Pakula]]
| 1976
|-
| 35
| data-sort-value="Guess Who's Coming to Dinner"| ''[[Gissa vem som kommer på middag]]''
| [[Stanley Kramer]]
| 1967
|-
| 36
| data-sort-value="On the Waterfront"| ''[[Storstadshamn]]''
| [[Elia Kazan]]
| 1954
|-
| 37
| data-sort-value="Forrest Gump"| ''[[Forrest Gump]]''
| [[Robert Zemeckis]]
| 1994
|-
| 38
| data-sort-value="Pinocchio"| ''[[Pinocchio (1940)|Pinocchio]]''
| Ben Sharpsteen <br> Hamilton Luske
| 1940
|-
| 39
| data-sort-value="Star Wars"| ''[[Stjärnornas krig (film)|Stjärnornas krig]]''
| [[George Lucas]]
| 1977
|-
| 40
| data-sort-value="Mrs. Miniver"| ''[[Mrs. Miniver]]''
| [[William Wyler]]
| 1942
|-
| 41
| data-sort-value="Sound of Music"| ''[[Sound of Music (film)|Sound of Music]]''
| [[Robert Wise]]
| 1965
|-
| 42
| data-sort-value="12 Angry Men"| ''[[12 edsvurna män]]''
| [[Sidney Lumet]]
| 1957
|-
| 43
| data-sort-value="Gone with the Wind"| ''[[Borta med vinden (film)|Borta med vinden]]''
| [[Victor Fleming]]
| 1939
|-
| 44
| data-sort-value="Spartacus"| ''[[Spartacus (film)|Spartacus]]''
| [[Stanley Kubrick]]
| 1960
|-
| 45
| data-sort-value="On Golden Pond"| ''[[Sista sommaren (1981)|Sista sommaren]]''
| [[Mark Rydell]]
| 1981
|-
| 46
| data-sort-value="Lilies of the Field"| ''[[Liljorna på marken (film, 1963)|Liljorna på marken]]''
| [[Ralph Nelson]]
| 1963
|-
| 47
| data-sort-value="2001: A Space Odyssey"| ''[[År 2001 – ett rymdäventyr]]''
| [[Stanley Kubrick]]
| 1968
|-
| 48
| data-sort-value="African Queen"| ''[[Afrikas drottning]]''
| [[John Huston]]
| 1951
|-
| 49
| data-sort-value="Meet John Doe"| ''[[Vi behöver varann (1941)|Vi behöver varann]]''
| [[Frank Capra]]
| 1941
|-
| 50
| data-sort-value="Seabiscuit"| ''[[Seabiscuit (film)|Seabiscuit]]''
| [[Gary Ross]]
| 2003
|-
| 51
| data-sort-value="Color Purple"| ''[[Purpurfärgen]]''
| [[Steven Spielberg]]
| 1985
|-
| 52
| data-sort-value="Dead Poets Society"| ''[[Döda poeters sällskap]]''
| [[Peter Weir]]
| 1989
|-
| 53
| data-sort-value="Shane"| ''[[Mannen från vidderna]]''
| [[George Stevens]]
| 1953
|-
| 54
| data-sort-value="Rudy"| ''[[Rudy (film)|Rudy]]''
| [[David Anspaugh]]
| 1993
|-
| 55
| data-sort-value="Defiant Ones"| ''[[Kedjan]]''
| [[Stanley Kramer]]
| 1958
|-
| 56
| data-sort-value="Ben-Hur"| ''[[Ben-Hur (film, 1959)|Ben-Hur]]''
| [[William Wyler]]
| 1959
|-
| 57
| data-sort-value="Sergeant York"| ''[[Sergeant York]]''
| [[Howard Hawks]]
| 1941
|-
| 58
| data-sort-value="Close Encounters of the Third Kind"| ''[[Närkontakt av tredje graden]]''
| [[Steven Spielberg]]
| 1977
|-
| 59
| data-sort-value="Dances with Wolves"| ''[[Dansar med vargar]]''
| [[Kevin Costner]]
| 1990
|-
| 60
| data-sort-value="Killing Fields"| ''[[Dödens fält (film)|Dödens fält]]''
| [[Roland Joffé]]
| 1984
|-
| 61
| data-sort-value="Sounder"| ''[[Sounder (film)|Sounder]]''
| [[Martin Ritt]]
| 1972
|-
| 62
| data-sort-value="Braveheart"| ''[[Braveheart]]''
| [[Mel Gibson]]
| 1995
|-
| 63
| data-sort-value="Rain Ma"| ''[[Rain Man]]''
| [[Barry Levinson]]
| 1988
|-
| 64
| data-sort-value="Black Stallion"| ''[[Svarta hingsten]]''
| [[Carroll Ballard]]
| 1979
|-
| 65
| data-sort-value="Raisin in the Sun"| ''[[En fläck i solen]]''
| [[Daniel Petrie]]
| 1961
|-
| 66
| data-sort-value="Silkwood"| ''[[Silkwood]]''
| [[Mike Nichols]]
| 1983
|-
| 67
| data-sort-value="Day the Earth Stood Still"| ''[[Mannen från Mars]]''
| [[Robert Wise]]
| 1951
|-
| 68
| data-sort-value="Officer and a Gentleman"| ''[[En officer och gentleman]]''
| [[Taylor Hackford]]
| 1982
|-
| 69
| data-sort-value="Spirit of St. Louis"| ''[[Spirit of St. Louis (film)|Spirit of St. Louis]]''
| [[Billy Wilder]]
| 1957
|-
| 70
| data-sort-value="Coal Miner's Daughter"| ''[[Loretta]]''
| [[Michael Apted]]
| 1980
|-
| 71
| data-sort-value="Cool Hand Luke"| ''[[Rebell i bojor]]''
| [[Stuart Rosenberg]]
| 1967
|-
| 72
| data-sort-value="Dark Victory"| ''[[Seger i mörkret]]''
| [[Edmund Goulding]]
| 1939
|-
| 73
| data-sort-value="Erin Brockovich"| ''[[Erin Brockovich (film)|Erin Brockovich]]''
| [[Steven Soderbergh]]
| 2000
|-
| 74
| data-sort-value="Gunga Din"| ''[[Gunga Din – lansiärernas hjälte]]''
| [[George Stevens]]
| 1939
|-
| 75
| data-sort-value="Verdict"| ''[[Domslutet]]''
| [[Sidney Lumet]]
| 1982
|-
| 76
| data-sort-value="Birdman of Alcatraz"| ''[[Fången på Alcatraz]]''
| [[John Frankenheimer]]
| 1962
|-
| 77
| data-sort-value="Driving Miss Daisy"| ''[[På väg med miss Daisy]]''
| [[Bruce Beresford]]
| 1989
|-
| 78
| data-sort-value="Thelma & Lo"| ''[[Thelma & Louise]]''
| [[Ridley Scott]]
| 1991
|-
| 79
| data-sort-value="Ten Commandments"| ''[[De tio budorden (film, 1956)|De tio budorden]]''
| [[Cecil B. DeMille]]
| 1956
|-
| 80
| data-sort-value="Babe"| ''[[Babe – den modiga lilla grisen]]''
| [[Chris Noonan]]
| 1995
|-
| 81
| data-sort-value="Boys Town"| ''[[Han som tänkte med hjärtat]]''
| [[Norman Taurog]]
| 1938
|-
| 82
| data-sort-value="Fiddler on the Roof"| ''[[Spelman på taket (film)|Spelman på taket]]''
| [[Norman Jewison]]
| 1971
|-
| 83
| data-sort-value="Mr. Deeds Goes to Town"| ''[[En gentleman kommer till stan]]''
| [[Frank Capra]]
| 1936
|-
| 84
| data-sort-value="Serpico"| ''[[Serpico]]''
| [[Sidney Lumet]]
| 1973
|-
| 85
| data-sort-value="What's Love Got to Do with It"| ''[[Tina - What's Love Got To Do with It]]''
| [[Brian Gibson]]
| 1993
|-
| 86
| data-sort-value="Stand and Deliver"| ''[[Vinna eller försvinna]]''
| [[Ramón Menéndez]]
| 1988
|-
| 87
| data-sort-value="Working Girl"| ''[[Working Girl]]''
| [[Mike Nichols]]
| 1988
|-
| 88
| data-sort-value="Yankee Doodle Dandy"| ''[[Yankee Doodle Dandy]]''
| [[Michael Curtiz]]
| 1942
|-
| 89
| data-sort-value=" Harold and Maude "| ''[[Harold å Maude]]''
| [[Hal Ashby]]
| 1971
|-
| 90
| data-sort-value=" Hotel Rwanda "| ''[[Hotel Rwanda]]''
| [[Terry George]]
| 2004
|-
| 91
| data-sort-value="Paper Chase"| ''[[Paper Chase - betygsjakten]]''
| [[James Bridges]]
| 1973
|-
| 92
| data-sort-value="Fame"| ''[[Fame (film)|Fame]]''
| [[Alan Parker (regissör)|Alan Parker]]
| 1980
|-
| 93
| data-sort-value="Beautiful Mind"| ''[[A Beautiful Mind]]''
| [[Ron Howard]]
| 2001
|-
| 94
| data-sort-value="Captains Courageous"| ''[[Havets hjältar]]''
| [[Victor Fleming]]
| 1937
|-
| 95
| data-sort-value="Places in the Heart"| ''[[En plats i mitt hjärta]]''
| [[Robert Benton]]
| 1984
|-
| 96
| data-sort-value="Searching for Bobby Fischer"| ''[[Oskyldiga drag]]''
| [[Steven Zaillian]]
| 1993
|-
| 97
| data-sort-value="Madame Curie"| ''[[Madame Curie]]''
| [[Mervyn LeRoy]]
| 1943
|-
| 98
| data-sort-value="Karate Kid"| ''[[Karate Kid: Sanningens ögonblick]]''
| [[John G. Avildsen]]
| 1984
|-
| 99
| data-sort-value="Ray"| ''[[Ray (film)|Ray]]''
| [[Taylor Hackford]]
| 2004
|-
| 100
| data-sort-value="Chariots of Fire"| ''[[Triumfens ögonblick]]''
| [[Hugh Hudson]]
| 1981
|}

== Kriterier ==
* Filmen måste vara en [[spelfilm]], åtminstone 60 minuter lång.
* Filmen måste helt eller delvis vara en [[Film i USA|amerikansk filmproduktion]] och engelskspråkig.
* Cheers: Filmer som inspirerar med karaktärer med visioner och övertygelse som står inför motgångar och ofta offrar sig för det allmännas bästa. Oavsett om dessa filmer slutar lyckligt eller inte, är de slutligen triumferande och fyller publiken både med hopp och stärker deras mänskliga potential.
* Arv: Filmen måste fortsätta att inspirera amerikansk film.

== Externa länkar ==
* [http://www.afi.com/100years/cheers.aspx AFI's 100 Years...100 Cheers]
* [http://www.afi.com/Docs/100Years/cheers100.pdf Lista över de 100 vinnande filmerna.]
* [http://www.afi.com/Docs/100Years/cheers300.pdf Lista över de 300 nominerade filmerna.]

{{AFI 100 Years}}

[[Kategori:Amerikansk film]]
[[Kategori:Filmlistor]]


text:
# Medicosma tahafeana
Medicosma tahafeana är en vinruteväxtart som beskrevs av Thomas Gordon Hartley. Medicosma tahafeana ingår i släktet Medicosma och familjen vinruteväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Medicosma tahafeana

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|vinruteväxt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Medicosma tahafeana''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Kinesträdordningen]]
| ordo = Sapindales
| familia_sv = [[Vinruteväxter]]
| familia = Rutaceae
| genus_sv =
| genus = [[Medicosma]]
| species_sv =
| species = '''Medicosma tahafeana'''
| taxon = Medicosma tahafeana
| taxon_authority = [[Thomas Gordon Hartley|T.G. Hartley]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Medicosma tahafeana'''''<ref name = "C132"/> är en [[vinruteväxter|vinruteväxt]]art som beskrevs av [[Thomas Gordon Hartley]]. ''Medicosma tahafeana'' ingår i [[släkte]]t ''[[Medicosma]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[vinruteväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16829482|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">T.G. Hartley, 1985 ''In: Austr. J. Bot., 33(1): 49''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-09-15 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Vinruteväxter]]
[[Kategori:Medicosma|tahafeana]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Kinesträdordningen · Sapindales

Familj: Vinruteväxter · Rutaceae

Släkte: Medicosma

Art: Medicosma tahafeana

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Medicosma tahafeana

Auktor: T.G. Hartley


text:
# Jacobiasca rogata
Jacobiasca rogata är en insektsart som beskrevs av Irena Dworakowska 1977. Jacobiasca rogata ingår i släktet Jacobiasca och familjen dvärgstritar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Jacobiasca rogata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-04}}
{{Taxobox
| name = ''Jacobiasca rogata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Dvärgstritar]]
| familia = Cicadellidae
| genus_sv =
| genus = [[Jacobiasca]]
| species_sv =
| species = '''Jacobiasca rogata'''
| taxon = Jacobiasca rogata
| taxon_authority = [[Irena Dworakowska|Dworakowska]], 1977
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Membracoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Jacobiasca rogata'''''<ref name = "col445531"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av [[Irena Dworakowska]] 1977. ''Jacobiasca rogata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Jacobiasca]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[dvärgstritar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/jacobiasca+rogata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col445531">Dworakowska, I. (1977) On some African species of ''Empoasca'' Walsh and ''Jacobiasca'' Dwor. (Homoptera, Auchenorrhyncha, Cicadellidae)., Reichenbachia. 16(35): 327-334.</ref>
<ref name = "source">''3i Typhlocybinae: 3i interactive keys and taxonomic databases, subfamily Typhlocybinae''. Dmitriev D. , 2010-09-29</ref>
</references>

[[Kategori:Dvärgstritar]]
[[Kategori:Jacobiasca|rogata]]

title: Systematik

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Halvvingar · Hemiptera

Överfamilj: Membracoidea

Familj: Dvärgstritar · Cicadellidae

Släkte: Jacobiasca

Art: Jacobiasca rogata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Dworakowska, 1977


text:
# Aedes pillaii
Aedes pillaii är en tvåvingeart som beskrevs av Mattingly 1958. Aedes pillaii ingår i släktet Aedes och familjen stickmyggor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Aedes pillaii

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Aedes pillaii''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Stickmyggor]]
| familia = Culicidae
| genus_sv =
| genus = [[Aedes]]
| species_sv =
| species = '''Aedes pillaii'''
| taxon = Aedes pillaii
| taxon_authority = Mattingly, 1958
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Aedes pillaii'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av Mattingly 1958. ''Aedes pillaii'' ingår i [[släkte]]t ''[[Aedes]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[stickmyggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/aedes+pillaii/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Stickmyggor]]
[[Kategori:Aedes|pillaii]]

title: Systematik

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Stickmyggor · Culicidae

Släkte: Aedes

Art: Aedes pillaii

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Mattingly, 1958


text:
# Euselasia artos
Euselasia artos är en fjärilsart som beskrevs av Herrich-Schäffer 1850/58. Euselasia artos ingår i släktet Euselasia och familjen Riodinidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Euselasia artos

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Euselasia artos''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv =
| familia = [[Riodinidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Euselasia]]
| species_sv =
| species = '''Euselasia artos'''
| taxon = Euselasia artos
| taxon_authority = [[Gottlieb August Herrich-Schäffer|Herrich-Schäffer]] 1850/58
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Papilionoidea
| superfamilia_sv = [[Äkta dagfjärilar]]
| synonyms =
}}

'''''Euselasia artos'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Gottlieb August Herrich-Schäffer|Herrich-Schäffer]] 1850/58. ''Euselasia artos'' ingår i [[släkte]]t ''[[Euselasia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Riodinidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/euselasia+artos/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Euselasia artos|''Euselasia artos''}}

{{Robotskapad stub om äkta dagfjärilar}}

[[Kategori:Äkta dagfjärilar]]
[[Kategori:Euselasia|artos]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Äkta dagfjärilar · Papilionoidea

Familj: Riodinidae

Släkte: Euselasia

Art: Euselasia artos

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Herrich-Schäffer 1850/58


text:
# Junonia xerophylla
Junonia xerophylla är en fjärilsart som beskrevs av Walter Karl Johann Roepke 1938. Junonia xerophylla ingår i släktet Junonia och familjen praktfjärilar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Junonia xerophylla

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Junonia xerophylla''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Praktfjärilar]]
| familia = Nymphalidae
| genus_sv =
| genus = [[Junonia (djur)|Junonia]]
| species_sv =
| species = '''Junonia xerophylla'''
| taxon = Junonia xerophylla
| taxon_authority = [[Walter Karl Johann Roepke|Roepke]] 1938
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Papilionoidea
| superfamilia_sv = [[Äkta dagfjärilar]]
| synonyms =
}}

'''''Junonia xerophylla'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Walter Karl Johann Roepke]] 1938. ''Junonia xerophylla'' ingår i [[släkte]]t ''[[Junonia (djur)|Junonia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[praktfjärilar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/junonia+xerophylla/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Praktfjärilar]]
[[Kategori:Junonia|xerophylla]]

title: Systematik

Familj: Praktfjärilar · Nymphalidae

Släkte: Junonia

Art: Junonia xerophylla

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Roepke 1938


text:
# The Drug in Me Is You
The Drug in Me Is You är post-hardcore-bandet Falling in Reverses debutalbum, utgivet 2011.
Efter att sångaren i Escape the Fate Ronnie Radke blev utsläppt från fängelset i december 2010 började han omedelbart arbeta på ett album med sitt nya band Falling in Reverse. De spelade in skivan mellan december och februari i Orlando, Florida, USA i Paint It Black Studios. Michael Baskette producerade albumet.
Albumet hamnade på plats 19 på den amerikanska Billboard 200-listan och det såldes i över 18 000 exemplar under dess första vecka.

## Låtlista
Alla låtar är skrivna av sångaren Ronnie Radke.
1. "Raised by Wolves" - 3:25
2. "Tragic Magic" - 4:06
3. "The Drug in Me Is You" - 3:39
4. "I'm Not a Vampire" - 3:52
5. "Good Girls, Bad Guys" - 3:15
6. "Pick Up the Phone" - 4:38
7. "Don't Mess with Ouija Boards" - 4:56
8. "Sing or Swim" - 4:45
9. "Caught Like a Fly" - 4:37
10. "Goodbye Graceful" - 4:48
11. "The Westerner" - 3:52

title: The Drug in Me Is You

wikitext:
{{Källor|datum=2024-03}}
{{Album infobox
|Namn        = The Drug in Me Is You
|Typ         = studio
|Artist      = [[Falling in Reverse]]
|Utgivning   = 26 juli 2011
|Inspelad    = December 2010 - februari 2011 i [[Orlando, Florida|Orlando]], [[Florida]]
|Genre       = [[Post-hardcore]], [[alternativ rock]], [[poppunk]]
|Längd       = 45:49
|Skivbolag   = [[Epitaph Records]]
|Producent   = [[Michael Baskette]]
|Förra album =
|Detta album = ''The Drug in Me Is You''
(2011)
|Nästa album = ''[[Fashionably Late]]''
(2013)
}}

'''''The Drug in Me Is You''''' är [[post-hardcore]]-bandet [[Falling in Reverse]]s debutalbum, utgivet [[Musikåret 2011|2011]].

Efter att sångaren i [[Escape the Fate]] [[Ronnie Radke]] blev utsläppt från fängelset i december 2010 började han omedelbart arbeta på ett album med sitt nya band Falling in Reverse. De spelade in skivan mellan december och februari i [[Orlando, Florida|Orlando]], [[Florida]], [[USA]] i Paint It Black Studios. [[Michael Baskette]] producerade albumet.

Albumet hamnade på plats 19 på den amerikanska [[Billboard 200]]-listan och det såldes i över 18 000 exemplar under dess första vecka.

==Låtlista==
Alla låtar är skrivna av sångaren [[Ronnie Radke]].

# "Raised by Wolves" - 3:25
# "Tragic Magic" - 4:06
# "The Drug in Me Is You" - 3:39
# "I'm Not a Vampire" - 3:52
# "Good Girls, Bad Guys" - 3:15
# "Pick Up the Phone" - 4:38
# "Don't Mess with Ouija Boards" - 4:56
# "Sing or Swim" - 4:45
# "Caught Like a Fly" - 4:37
# "Goodbye Graceful" - 4:48
# "The Westerner" - 3:52

[[Kategori:Musikalbum 2011]]

{{STANDARDSORTERING:Drug in Me Is You, The}}

title: Studioalbum av Falling in Reverse

Inspelat: December 2010 - februari 2011 i Orlando, Florida

Genre: Post-hardcore, alternativ rock, poppunk

Skivbolag: Epitaph Records

Producent: Michael Baskette


text:
# Desa Pandansari (administrativ by i Indonesien, Jawa Timur, lat -8,10, long 113,11)
Desa Pandansari är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Timur, i den västra delen av landet, 700 km öster om huvudstaden Jakarta.

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Indonesien|datum=2016-07}}
{{för|Desa Pandansari}}
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Desa Pandansari
| native_name          =
| other_name           = Pandansari
| category             = Administrativ by
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Indonesien
| country_flag         = true
| state                = [[Jawa Timur]]
| state_type           = Provins
| region               =
| region_type          =
| district             =
| district_type        =
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           =
| population_date      =
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Western Indonesian Time|WIT]]
| utc_offset           = +7
| timezone_DST         =
| utc_offset_DST       =
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Indonesien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Indonesien
| map_locator          = Indonesien
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = -8.096
| long_d               = 113.1105
| municipality         = Desa Pandansari
| municipality_type    = Administrativ by
| elevation            = 361
| timezone_label       = Asia/Jakarta
| geonames             = 7037121
}}

'''Desa Pandansari''' är <!--A.ADM4-->en [[Indonesiens administrativa indelning|administrativ by]] i [[Indonesien]].<ref name = "gn7037121"/>   Den ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Jawa Timur]], i den västra delen av landet, {{formatnum:700}} km öster om huvudstaden [[Jakarta]].
== Källor ==

<references>
<ref name = "gn7037121">[{{Geonameslänk|gnid=7037121|name=desa%20pandansari}} Desa Pandansari] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-20; databasdump nerladdad 2015-11-27</ref>

</references>

[[Kategori:Indelningar i Jawa Timur]]

Land: Indonesien

Provins: Jawa Timur

Administrativ by: Desa Pandansari

Tidszon: WIT (UTC+7)


text:
# Camptogona duboscqui
Camptogona duboscqui är en mångfotingart som först beskrevs av Broelmann 1903.  Camptogona duboscqui ingår i släktet Camptogona och familjen Anthogonidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Camptogona duboscqui

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|mångfoting|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Camptogona duboscqui''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Dubbelfotingar]]
| classis = Diplopoda
| ordo_sv = [[Vinterdubbelfotingar]]
| ordo = Chordeumatida
| familia_sv =
| familia = [[Anthogonidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Camptogona]]
| species_sv =
| species = '''Camptogona duboscqui'''
| taxon = Camptogona duboscqui
| taxon_authority = (Broelmann, 1903)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Myriapoda
| subphylum_sv = [[Mångfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Camptogona duboscqui'''''<ref name = "col121321"/> är en [[mångfotingar|mångfoting]]art som först beskrevs av Broelmann 1903.  ''Camptogona duboscqui'' ingår i [[släkte]]t ''[[Camptogona]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Anthogonidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/camptogona+duboscqui/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col121321">Mauriès, Jean-Paul (1969) Contribution à la faune épigée et cavernicole de Corse: Diplopodes récoltés par P. Beron, Annales de spéléologie, 24 (3): 505-527: 505-527.</ref>
<ref name = "source">''SysMyr: Systematic Myriapod Database''. Spelda J., 2008-12-29</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om vinterdubbelfotingar}}

[[Kategori:Vinterdubbelfotingar]]
[[Kategori:Camptogona|duboscqui]]

title: Systematik

Understam: Mångfotingar · Myriapoda

Klass: Dubbelfotingar · Diplopoda

Ordning: Vinterdubbelfotingar · Chordeumatida

Familj: Anthogonidae

Släkte: Camptogona

Art: Camptogona duboscqui

title: Vetenskapligt namn

Auktor: (Broelmann, 1903)


text:
# Goimase
Goimase är en krater i Kenya.   Den ligger i länet Baringo, i den västra delen av landet, 200 km nordväst om huvudstaden Nairobi. Toppen på Goimase är 1 513 meter över havet.
Terrängen runt Goimase är kuperad åt nordväst, men åt sydost är den platt. Runt Goimase är det ganska tätbefolkat, med 56 invånare per kvadratkilometer. Trakten runt Goimase består i huvudsak av gräsmarker.

title: Goimase

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Kenya|datum=2016-10}}
{{geobox
| 1                  = Valley
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name               = Goimase
| native_name        =
| other_name         = Koimase
| category           = Krater
| etymology          =
| nickname           =
<!-- *** Bild *** -->
| image              =
| image_caption      =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country            = Kenya
| country_flag       = true
| state              = [[Baringo]]
| region             =
| district           =
| municipality       =
<!-- *** Tillhörighet, föremål inom området mm *** -->
| parent             =
| range              =
| border             =
| part               =
| child_left         =
| child_right        =
| city               =
| landmark           =
| river              =
<!-- *** Läge *** -->
| highest            =
| highest_location   =
| highest_region     =
| highest_country    =
| highest_elevation  =
| highest_lat_d      =
| highest_lat_m      =
| highest_lat_s      =
| highest_lat_NS     =
| highest_long_d     =
| highest_long_m     =
| highest_long_s     =
| highest_long_EW    =
| lowest             =
| lowest_location    =
| lowest_region      =
| lowest_country     =
| lowest_elevation   =
| lowest_lat_d       =
| lowest_lat_m       =
| lowest_lat_s       =
| lowest_lat_NS      =
| lowest_long_d      =
| lowest_long_m      =
| lowest_long_s      =
| lowest_long_EW     =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length             =
| length_orientation =
| width              =
| width_orientation  =
| height             =
| depth              =
| area               =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population         =
| population_date    =
| population_density =
<!-- *** Egenskaper *** -->
| geology            =
| orogeny            =
| period             =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public             =
| access             =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free               =
| free_type          =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                = {{Kartposition Kenya|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption        = Läge i Kenya
| map_locator        = Kenya
| map_locator_x      =
| map_locator_y      =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes          =
| lat_d              = 0.2
| long_d             = 35.85
| state_type         = Län
| elevation          = 1513
| timezone_label     = Africa/Nairobi
| utc_offset         = +3
| timezone           = [[East Africa Time|EAT]]
| geonames           = 197118
}}

'''Goimase''' är <!--T.CRTR-->en [[krater]] i [[Kenya]].<ref name = "gn197118"/>   Den ligger i länet <!--ADM1-->[[Baringo]], i den västra delen av landet, {{formatnum:200}} km nordväst om huvudstaden [[Nairobi]]. Toppen på Goimase är {{formatnum:1513}} meter över havet.<ref name = "gn197118"/>

Terrängen runt Goimase är kuperad åt nordväst, men åt sydost är den platt.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 km radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} Runt Goimase är det ganska tätbefolkat, med {{formatnum:56}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Trakten runt Goimase består i huvudsak av [[gräsmarker]].<ref name = "nasalandcover"/>
== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn197118">[{{Geonameslänk|gnid=197118|name=goimase}} Goimase] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2013-09-06; databasdump nerladdad 2016-09-13</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

[[Kategori:Vulkaner i Baringo]]
[[Kategori:Berg i Kenya 1000 meter över havet eller högre]]

Land: Kenya

Län: Baringo

Tidszon: EAT (UTC+3)


text:
# Amphiblestrum osburni
Amphiblestrum osburni är en mossdjursart som beskrevs av Powell 1968. Amphiblestrum osburni ingår i släktet Amphiblestrum och familjen Calloporidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Amphiblestrum osburni

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|mossdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Amphiblestrum osburni''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Mossdjur]]
| phylum = Bryozoa
| classis_sv =
| classis = [[Gymnolaemata]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Cheilostomatida]]
| familia_sv =
| familia = [[Calloporidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Amphiblestrum]]
| species_sv =
| species = '''Amphiblestrum osburni'''
| taxon = Amphiblestrum osburni
| taxon_authority = Powell, 1968
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Amphiblestrum osburni'''''<ref name = "col34666"/><ref name = "col40113"/> är en [[mossdjur]]sart som beskrevs av Powell 1968. ''Amphiblestrum osburni'' ingår i [[släkte]]t ''[[Amphiblestrum]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Calloporidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/amphiblestrum+osburni/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col34666"> ITIS database, </ref>
<ref name = "col40113">Brunel, P., L. Bosse, and G. Lamarche. (1998) Catalogue of the marine invertebrates of the estuary and Gulf of St. Lawrence. Canadian Special Publication of Fisheries and Aquatic Sciences, 126. 405 p., </ref>
<ref name = "source">''WoRMS Bryozoa: World Marine Bryozoa Database''. Bock P. & Gordon D., 2010-12-10</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om mossdjur}}

[[Kategori:Mossdjur]]
[[Kategori:Amphiblestrum|osburni]]

title: Systematik

Stam: Mossdjur · Bryozoa

Klass: Gymnolaemata

Ordning: Cheilostomatida

Familj: Calloporidae

Släkte: Amphiblestrum

Art: Amphiblestrum osburni

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Powell, 1968


text:
# Lasiopogon avetianae
Lasiopogon avetianae är en tvåvingeart som beskrevs av Richter 1962. Lasiopogon avetianae ingår i släktet Lasiopogon och familjen rovflugor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Lasiopogon avetianae

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Lasiopogon avetianae''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Rovflugor]]
| familia = Asilidae
| genus_sv =
| genus = [[Lasiopogon]]
| species_sv =
| species = '''Lasiopogon avetianae'''
| taxon = Lasiopogon avetianae
| taxon_authority = [[Richter (auktor)|Richter]], 1962
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Lasiopogon avetianae'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av [[Richter (auktor)|Richter]] 1962. ''Lasiopogon avetianae'' ingår i [[släkte]]t ''[[Lasiopogon]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[rovflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/lasiopogon+avetianae/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Rovflugor]]
[[Kategori:Lasiopogon|avetianae]]

title: Systematik

Familj: Rovflugor · Asilidae

Släkte: Lasiopogon

Art: Lasiopogon avetianae

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Richter, 1962


text:
# Österrike-Ungern
Österrike-Ungern (tyska: Österreich-Ungarn; ungerska: Osztrák-Magyar Monarchia), officiellt De i riksrådet företrädda kungarikena och länderna och den heliga ungerska Stefanskronans länder (tyska: Die im Reichsrat vertretenen Königreiche und Länder und die Länder der heiligen ungarischen Stephanskrone; ungerska: A birodalmi tanácsban képviselt királyságok és országok és a magyar Szent Korona országai) även kallat dubbelmonarkin och Donau-monarkin, var en personalunion som bestod av de båda staterna kejsardömet Österrike och kungariket Ungern under åren 1867–1918. Österrike-Ungern bildades den 8 juni 1867 genom det österrikisk-ungerska förlikningsavtalet då kejsardömet Österrike ombildades till realunionen Österrike-Ungern. Genom denna förändring jämställdes ungersk etnicitet med den tyska samtidigt som Budapest fick huvudstadsstatus vid sidan av Wien, men detta betydde ingenting för de slaviska folken i riket.
Österrike-Ungern bestod av två rikshälfter, av vilka den österrikiska så kallade cisleithanska delen (den från Wien räknat denna sida om floden Leitha belägna delen av monarkin) omfattade de i österrikiska riksrådet representerade länderna, medan det så kallade transleithanska, kungariket Ungern i vidsträckt mening, omfattade den ungerska kronans länder. Under gemensam förvaltning stod (de med monarkin införlivade) provinserna Bosnien och Hercegovina.
Till Cisleithanien (kejsardömet Österrike) hörde ärkehertigdömet Österrike (delat i kronländerna Övre och Nedre Österrike), hertigdömena Salzburg, Steiermark, Kärnten och Krain, Österrikiska kustlandet (innefattande markgrevskapet Istrien, furstgrevskapet Görz och Gradiska samt staden Trieste), furstgrevskapet Tyrolen med Vorarlberg, kungariket Böhmen, markgrevskapet Mähren, hertigdömet Schlesien, konungariket Galizien och Lodomerien med storhertigdömet Kraków (Krakau), hertigdömet Bukovina och kungariket Dalmatien. Transleithanien (den ungerska kronans land) utgjordes av kungariket Ungern (vilket inkluderade nuvarande Slovakien och Burgenland) med Siebenbürgen (Transsylvanien), staden Fiume med omnejd samt kungariket Kroatien och Slavonien.
Bosnien och Hercegovina var från år 1908 ett gemensamt område, kallat kondominat, för Österrike-Ungern. Den cisleithanska riksdelen omfattade 300 007 km² med 29 193 299 invånare (1913) och den transleithanska 325 411 km² med 21 480 829 invånare (1915). Bosnien-Hercegovina omfattade 51 199 km² med 1 931 802 invånare (1910).

## Historia
Österrikisk-ungerska monarkin, Österrike-Ungern, var den officiella benämning, som enligt kejserlig handskrivelse av 14 november 1868 tillades förutvarande kejsardömet Österrike, det vill säga samtliga under kejsaren av Österrike och kungen av Ungerns spira förenade länder. Genom första världskrigets resultat och särskilt en rad revolutioner i skilda landsdelar upplöstes statsbildningen i oktober–november 1918. Av riket uppstod staterna Österrike, Ungern och Tjeckoslovakien, utöver att stora delar även tillföll det nybildade Serbernas, kroaternas och slovenernas kungarike (Jugoslavien), det återupprättade Polen respektive Rumänien.

## Statsskick
Vardera rikshälften hade sina grundlagar men i uppgörelsen (Ausgleich) år 1867 hade stadgats beslutades att vissa ärenden skulle vara gemensamma, nämligen:
1. utrikesärenden jämte utrikes diplomatisk och konsulär representation
2. armé och marin (dock ej värnpliktslagarna och till följd av dem nödiga utgifter)
3. finansväsendet i vad som rörde gemensamma utgifter.

Gemensamt förvaltades enligt tid efter annan träffade avtal (Ausgleiche) en mängd kommersiella angelägenheter, särskilt tullagstiftningen och lagstiftningen om en del indirekta skatter, myntväsen, bägge rikshälfterna berörande järnvägar m.m. Genom ett separat avtal, det så kallade kroatisk-ungerska kompromissen, skapades provinsen Kroatien-Slavonien som fick autonomi rörande inre förvaltning, rättsväsen, kultur- och undervisningsväsen.
De båda riksdelarnas folkrepresentationer - österrikiska riksrådet (ty. der Reichsrat, omfattande två kammare, das Herrenhaus och das Haus der Abgeordneten) och ungerska riksdagen - utövade sin lagstiftningsrätt i gemensamma frågor genom särskilda utskott, delegationerna. För gemensamma ärendens förvaltning fanns i Wien tre gemensamma ministerier: ministeriet för kejserliga huset och utrikes ärenden, rikskrigsministeriet och riksfinansministeriet, av vilka det sistnämnda även hade högsta ledningen av förvaltningen av Bosnien och Hercegovina. Kontroll över de gemensamma ministeriernas kassa utövades av en gemensam kontrollbyrå (oberster Rechnungshof i Wien).

## Geografi

### Riksdelar och länder
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | Nr                                        | Provins                      | Huvudstad (invånarantal)     | Yta (km²)  | Invånarantal |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | Cisleithanien (österrikiska riksdelen)    |                              |                              |            |              |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 1.                                        | Böhmen                       | Prag (224 000)               | 51 946,09  | 6 769 548    |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 2.                                        | Bukovina                     | Czernowitz (87 000)          | 10 441,24  | 800 098      |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 3.                                        | Kärnten                      | Klagenfurt (29 000)          | 10 325,79  | 396 200      |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 4.                                        | Krain                        | Laibach (47 000)             | 9 953,81   | 525 995      |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 5.                                        | Dalmatien                    | Zara (14 000)                | 12 830,32  | 645 666      |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 6.                                        | Galizien och Lodomerien      | Lemberg (206 000)            | 78 499,28  | 8 025 675    |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 7.                                        | Österrikiska kustlandet      | Trieste (161 000)            | 7 969      | 895 000      |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 8.                                        | Nedre Österrike              | Wien (2 031 000)             | 19 825,33  | 3 531 814    |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 9.                                        | Mähren                       | Brünn (126 000)              | 22 221,30  | 2 622 271    |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 10.                                       | Salzburg                     | Salzburg (36 000)            | 7 153,29   | 214 737      |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 11.                                       | Övre och Nedre Schlesien     | Troppau (31 000)             | 5 146,95   | 756 949      |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 12.                                       | Steiermark                   | Graz (152 000)               | 22 425,08  | 1 444 157    |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 13.                                       | Tyrolen                      | Innsbruck (53 000)           | 26 683     | 946 613      |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 14.                                       | Övre Österrike               | Linz (71 000)                | 11 981,73  | 853 006      |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 15.                                       | Vorarlberg                   | Bregenz (9 000)              | 2 601      | 145 408      |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | Totalt för Cisleithanien:                 | Totalt för Cisleithanien:    | Totalt för Cisleithanien:    | 300 003,21 | 28 571 934   |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | Transleithanien (ungerska riksdelen)      |                              |                              |            |              |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 16.                                       | Ungern (inklusive Fiume)     | Budapest (882 000)           | 282 274,66 | 18 264 533   |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 17.                                       | Kroatien och Slavonien       | Agram (80 000)               | 42 488,02  | 2 621 954    |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | Totalt för Transleithanien:               | Totalt för Transleithanien:  | Totalt för Transleithanien:  | 324 762,68 | 20 886 487   |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | Gemensamt förvaltningsområde (kondominat) |                              |                              |            |              |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | 18.                                       | Bosnien och Hercegovina      | Sarajevo (52 000)            | 51 199     | 1 898 044    |
| Österrike-Ungerns riksdelar och länder Cisleithanien Transleithanien Kondominat | Totalt för Österrike-Ungern:              | Totalt för Österrike-Ungern: | Totalt för Österrike-Ungern: | 675 964,89 | 51 356 465   |

### Dagens politiska karta
Enligt dagens politiska karta har hela eller delar av följande idag självständiga länder under större delen eller någon del av sin historia varit en del av Österrike-Ungern.
- Bosnien och Hercegovina
- Italien
- Kroatien
- Polen
- Rumänien
- Ukraina
- Ungern
- Serbien
- Slovakien
- Slovenien
- Tjeckien
- Österrike

Enligt dagens politiska karta har följande områden/landsdelar under större delen eller någon del av sin historia varit en del av Österrike-Ungern.
- Bukovina
- Galizien
- Kotorbukten
- Sydtyrolen
- Transsylvanien
- Trieste och mindre områden i östligaste Italien.
- Vojvodina

## Försvarsväsen
Österrike-Ungerns krigsmakt, die Bewaffnete Macht, bestod av dubbelmonarkins gemensamma armé k.u.k. Armee och flotta k.u.k. Kriegsmarine, samt den österrikiska riksdelens armé, k.k. Landwehr, och den ungerska riksdelens armé, Magyar Királyi Honvédség (k.u. Landwehr). Lantvärnen var inte en reservstyrkor med mobiliserbara kaderförband, utan reguljära arméer med stående förband.
Allmän värnplikt infördes 1866. Vapenföra män var värnpliktiga från och med det nittonde till och med det fyrtioandra levnadsåret. De tilldelades antingen armén, lantvärnet eller ersättningsreserven. De som tilldelades armén hade att tjänstgöra tre år i aktiv tjänst. De som tilldelades lantvärnet gjorde en första tjänstgöring om ett år i Österrike eller två år i Ungern. Marinens värnpliktiga hade en första tjänstgöring om tre år.
Tyska var kommandospråk och tjänstespråk i armén, marinen och det österrikiska lantvärnet. Tyska var även kommandospråk i det ungerska lantvärnet, medan tjänstespråket var ungerska för det ungerska och kroatiska för det kroatiskt-slavonska lantvärnet.
Den österrikisk-ungerska marinen uppstod med dubbelmonarkin 1867, men dess anor som den österrikiska marinen går tillbaka till den sedan femtonhundratalet bestående Donauflottiljen och den sedan sjuttonhundratalet bestående Medelhavsflottan. Vid första världskrigets utbrott var den världens sjätte största flotta.

## Titulatur
Titulaturen för imperiets militär och myndigheter varierade beroende på om det representerade hela riket, endast den österrikiska eller den ungerska riksdelen.
- Det rörande hela riket benämndes kejserlig och kunglig (tyska kaiserlich und königlich, K.u.k.)
- Det rörande den österrikiska riksdelen benämndes kejserlig kunglig (tyska kaiserlich königlich, K.k.)
- Det rörande den ungerska riksdelen benämndes kunglig ungersk (tyska königlich ungarisch, K.u.)

title: Österrike-Ungern

wikitext:
{{Omdirigering|Dubbelmonarkin|unionen mellan [[Sverige]] och [[Norge]], som ibland också kallas Dubbelmonarkin|Svensk-norska unionen}}
{{Historisk_stat
|namn=Österrike-Ungern
|genitiv=Österrike-Ungerns
|lokalt_namn=Österreich-Ungarn
|lokalt_språk=tyska
|lokal_transkribering=
|lokalt_namn2=Ausztria-Magyarország
|lokalt_språk2=ungerska
|lokal_transkribering2=
|från=[[1867]]
|till=[[1918]]
|tidigare1=Kejsardömet Österrike
|tidigareflagga1=Flag of the Habsburg Monarchy.svg
|senare1=Republiken Tysk-Österrike
|senareflagga1=Flag_of_Austria.svg
|senare2=Demokratiska republiken Ungern
|senareflagga2=Civil_Ensign_of_Hungary.svg
|senare3=Tjeckoslovakien
|senareflagga3=Flag of Czechoslovakia.svg
|senare4=Västukrainska folkrepubliken
|senareflagga4=Flag of Ukraine.svg
|senare5=Sloveners, kroaters och serbers stat
|senareflagga5=Flag of the State of Slovenes, Croats and Serbs.svg
|flagga=Flags of the Habsburg Monarchy and Kingdom of Hungary2.png
|statsvapen=Austria-Hungaria transparency.png
|vapentyp=[[Österrike-Ungerns riksvapen|gemensamt riksvapen]] (1915-1918)
|motto=Indivisibiliter ac inseparabiliter
|nationalsång=[[Gott erhalte Franz den Kaiser]]
(Gud bevare kejsar Frans)
|karta=Austro-Hungarian Monarchy (1914).svg
|kartbildtext=Österrike-Ungern år 1914
|huvudstad=[[Wien]] och [[Budapest]]
|huvudstad_koordinater={{coord|48|12|30|N|16|22|23|E}}
|störstastad=Wien
|språk=[[tyska]] och [[ungerska]]
|religion=[[Romersk-katolska kyrkan]]
|statsskick=[[personalunion]]
|statschef=[[Karl I av Österrike|Karl I]]
|sct=kejsare
|sct2=kejsare
|bildades=30 mars 1867
|bildades_genom=[[Ausgleich|förhandling]]
|bildades_ur=[[Kejsardömet Österrike]]
|upphörde=1918
|upphörde_genom=[[första världskriget]]
|uppgick_i=[[Österrike]], [[Ungern]],
[[Tjeckoslovakien]],
[[Sloveners, kroaters och serbers stat|Sloveners, kroaters
och serbers stat]],
delar av [[Italien]], [[Polen]],
[[Ukraina]], [[Rumänien]]
|area=680 887
|area_år=1907
|folkmängd=48 592 000
|folkmängd_år=1907
|invånare/km2=71,37
|valuta=gulden, krone (efter 1892)
|fotnot=
|flaggtyp=Flaggor: Cisleithanien och Transleithanien }}
'''Österrike-Ungern''' ({{lang-de|Österreich-Ungarn}}; {{lang-hu|Osztrák-Magyar Monarchia}}), officiellt '''De i riksrådet företrädda kungarikena och länderna och den heliga ungerska Stefanskronans länder''' (tyska: Die im Reichsrat vertretenen Königreiche und Länder und die Länder der heiligen ungarischen Stephanskrone; ungerska: A birodalmi tanácsban képviselt királyságok és országok és a magyar Szent Korona országai) även kallat '''dubbelmonarkin''' och '''Donau-monarkin''', var en [[personalunion]] som bestod av de båda staterna [[kejsardömet Österrike]] och [[kungariket Ungern]] under åren 1867–1918. Österrike-Ungern bildades den 8 juni 1867 genom det [[Österrikisk-ungerska kompromissen|österrikisk-ungerska förlikningsavtalet]] då [[kejsardömet Österrike]] ombildades till [[Union (statsvetenskap)#Realunion och personalunion|realunionen]] Österrike-Ungern. Genom denna förändring jämställdes [[Ungrare|ungersk]] etnicitet med den [[Tyskar|tyska]] samtidigt som [[Budapest]] fick huvudstadsstatus vid sidan av [[Wien]], men detta betydde ingenting för de [[Slaver|slaviska folken]] i riket.

Österrike-Ungern bestod av två rikshälfter, av vilka den österrikiska så kallade ''cisleithanska'' delen (den från Wien räknat denna sida om floden [[Leitha]] belägna delen av [[Monarki|monarkin]]) omfattade de i österrikiska riksrådet representerade länderna, medan det så kallade ''transleithanska'', kungariket Ungern i vidsträckt mening, omfattade den ungerska kronans länder. Under gemensam förvaltning stod (de med monarkin införlivade) provinserna [[Bosnien och Hercegovina]].

Till ''[[Cisleithanien]]'' ([[kejsardömet Österrike]]) hörde ärkehertigdömet Österrike (delat i kronländerna Övre och Nedre Österrike), hertigdömena [[Salzburg]], [[Steiermark]], [[Kärnten]] och [[Krain]], [[Österrikiska kustlandet]] (innefattande [[markgrevskapet Istrien]], furstgrevskapet [[Görz|Görz och Gradiska]] samt staden [[Trieste]]), furstgrevskapet [[Tyrolen]] med [[Vorarlberg]], kungariket [[Böhmen]], markgrevskapet [[Mähren]], [[Österrikiska Schlesien|hertigdömet Schlesien]], [[konungariket Galizien och Lodomerien]] med storhertigdömet [[Kraków]] (Krakau), hertigdömet [[Bukovina]] och [[kungariket Dalmatien]]. ''[[Transleithanien]]'' (den ungerska kronans land) utgjordes av [[kungariket Ungern]] (vilket inkluderade nuvarande [[Slovakien]] och [[Burgenland]]) med [[Siebenbürgen]] ([[Transsylvanien]]), [[staden Fiume med omnejd]] samt [[kungariket Kroatien och Slavonien]].

[[Bosnien och Hercegovina]] var från år 1908 ett gemensamt område, kallat [[kondominat]], för Österrike-Ungern. Den cisleithanska riksdelen omfattade 300 007 km² med 29 193 299 invånare (1913) och den transleithanska 325 411 km² med 21 480 829 invånare (1915). [[Bosnien-Hercegovina]] omfattade 51 199 km² med 1 931 802 invånare (1910).

== Historia ==
{{Se även|Österrikes historia|Ungerns historia}}

'''Österrikisk-ungerska monarkin''', ''Österrike-Ungern'', var den officiella benämning, som enligt kejserlig handskrivelse av 14 november 1868 tillades förutvarande [[kejsardömet Österrike]], det vill säga samtliga under kejsaren av Österrike och kungen av Ungerns spira förenade länder. Genom [[första världskriget]]s resultat och särskilt en rad revolutioner i skilda landsdelar upplöstes statsbildningen i oktober–november 1918. Av riket uppstod staterna Österrike, Ungern och [[Tjeckoslovakien]], utöver att stora delar även tillföll det nybildade Serbernas, kroaternas och slovenernas kungarike ([[Jugoslavien]]), det återupprättade [[Polen]] respektive [[Rumänien]].

== Statsskick ==
Vardera rikshälften hade sina grundlagar men i uppgörelsen (''[[Ausgleich]]'') år 1867 hade stadgats beslutades att vissa ärenden skulle vara gemensamma, nämligen:

# utrikesärenden jämte utrikes diplomatisk och konsulär representation
# armé och marin (dock ej värnpliktslagarna och till följd av dem nödiga utgifter)
# finansväsendet i vad som rörde gemensamma utgifter.

Gemensamt förvaltades enligt tid efter annan träffade avtal (''Ausgleiche'') en mängd kommersiella angelägenheter, särskilt [[Tullavgift|tull]]agstiftningen och [[lagstiftning]]en om en del indirekta skatter, [[mynt]]väsen, bägge rikshälfterna berörande [[järnväg]]ar m.m. Genom ett separat avtal, det så kallade [[kroatisk-ungerska kompromissen]], skapades provinsen Kroatien-Slavonien som fick autonomi rörande inre förvaltning, rättsväsen, kultur- och undervisningsväsen.

De båda riksdelarnas folkrepresentationer - österrikiska riksrådet ([[Tyska|ty.]] ''der Reichsrat'', omfattande två kammare, ''das Herrenhaus'' och ''das Haus der Abgeordneten'') och ungerska riksdagen - utövade sin lagstiftningsrätt i gemensamma frågor genom särskilda utskott, delegationerna. För gemensamma ärendens förvaltning fanns i [[Wien]] tre gemensamma ministerier: ministeriet för kejserliga huset och utrikes ärenden, rikskrigsministeriet och riksfinansministeriet, av vilka det sistnämnda även hade högsta ledningen av förvaltningen av [[Bosnien och Hercegovina]]. Kontroll över de gemensamma ministeriernas kassa utövades av en gemensam kontrollbyrå (''oberster Rechnungshof i Wien'').

== Geografi ==
=== Riksdelar och länder ===
{| class="wikitable" style="text-align:left; width:100%; margin-right:10px; font-size:80%"
|-
| rowspan="25" align="center" |
[[Fil:Austria-Hungary map de.svg|350px|Zagreb]]

Österrike-Ungerns riksdelar och länder
{{färglåda|#FAF879}} [[Cisleithanien]] {{färglåda|#F9E21C}} [[Transleithanien]] {{färglåda|#FCBB1B}} [[Kondominat]]
! Nr
! Provins
! Huvudstad (invånarantal)
! Yta (km²)
! Invånarantal
|-
| colspan="5" bgcolor="#FAF879" align="center" | [[Cisleithanien]] (österrikiska riksdelen)<ref>[http://anno.onb.ac.at/cgi-content/anno-plus?aid=ost&datum=0001&size=45 Kejserliga och kungliga statistiska centralkommissionen. Resultat från folkräkningen den 31 december 1910.] {{språkikon|de|tyska}}</ref>
|-
| align="right" | 1.
| [[Kungariket Böhmen|Böhmen]]
| align="right" | [[Prag]] (224 000)
| align="right" | 51 946,09
| align="right" | 6 769 548
|-
| align="right" | 2.
| [[Hertigdömet Bukovina|Bukovina]]
| align="right" | [[Czernowitz]] (87 000)
| align="right" | 10 441,24
| align="right" | 800 098
|-
| align="right" | 3.
| [[Hertigdömet Kärnten|Kärnten]]
| align="right" | [[Klagenfurt]] (29 000)
| align="right" | 10 325,79
| align="right" | 396 200
|-
| align="right" | 4.
| [[Hertigdömet Krain|Krain]]
| align="right" | [[Ljubljana|Laibach]] (47 000)
| align="right" | 9 953,81
| align="right" | 525 995
|-
| align="right" | 5.
| [[Kungariket Dalmatien|Dalmatien]]
| align="right" | [[Zadar|Zara]] (14 000)
| align="right" | 12 830,32
| align="right" | 645 666
|-
| align="right" | 6.
| [[Kungariket Galizien och Lodomerien|Galizien och Lodomerien]]
| align="right" | [[Lviv|Lemberg]] (206 000)
| align="right" | 78 499,28
| align="right" | 8 025 675
|-
| align="right" | 7.
| [[Österrikiska kustlandet]]
| align="right" | [[Trieste]] (161 000)
| align="right" | 7 969
| align="right" | 895 000
|-
| align="right" | 8.
| [[Nedre Österrike]]
| align="right" |  [[Wien]] (2 031 000)
| align="right" | 19 825,33
| align="right" | 3 531 814
|-
| align="right" | 9.
| [[Markgrevskapet Mähren|Mähren]]
| align="right" | [[Brno|Brünn]] (126 000)
| align="right" | 22 221,30
| align="right" | 2 622 271
|-
| align="right" | 10.
| [[Hertigdömet Salzburg|Salzburg]]
| align="right" | [[Salzburg]] (36 000)
| align="right" | 7 153,29
| align="right" | 214 737
|-
| align="right" | 11.
| [[Hertigdömet Övre och Nedre Schlesien|Övre och Nedre Schlesien]]
| align="right" | [[Opava|Troppau]] (31 000)
| align="right" | 5 146,95
| align="right" | 756 949
|-
| align="right" | 12.
| [[Hertigdömet Steiermark|Steiermark]]
| align="right" | [[Graz]] (152 000)
| align="right" | 22 425,08
| align="right" | 1 444 157
|-
| align="right" | 13.
| [[Grevskapet Tyrolen|Tyrolen]]
| align="right" | [[Innsbruck]] (53 000)
| align="right" | 26 683
| align="right" | 946 613
|-
| align="right" | 14.
| [[Övre Österrike]]
| align="right" | [[Linz]] (71 000)
| align="right" | 11 981,73
| align="right" | 853 006
|-
| align="right" | 15.
| [[Vorarlberg]]
| align="right" | [[Bregenz]] (9 000)
| align="right" | 2 601
| align="right" | 145 408
|-
! style="text-align:left;" colspan="3" | Totalt för Cisleithanien:
! style="text-align:right;" | 300 003,21
! style="text-align:right;" | 28 571 934
|-
| colspan="5" bgcolor="#F9E21C" align="center" | [[Transleithanien]] (ungerska riksdelen)
|-
| align="right" | 16.
| [[Kungariket Ungern|Ungern]] (inklusive [[Staden Fiume med omnejd|Fiume]])
| align="right" | [[Budapest]] (882 000)
| align="right" | 282 274,66
| align="right" | 18 264 533<ref>[http://alex.onb.ac.at/cgi-content/alex?aid=shb&datum=1915&size=45&page=1115 ''Staatshandbuch 1915.'' s. 1095.]</ref>
|-
| align="right" | 17.
| [[Kungariket Kroatien och Slavonien|Kroatien och Slavonien]]
| align="right" | [[Zagreb|Agram]] (80 000)
| align="right" | 42 488,02
| align="right" | 2 621 954<ref>[http://alex.onb.ac.at/cgi-content/alex?aid=shb&datum=1915&size=45&page=1314 ''Staatshandbuch 1915.'' s. 1294.]</ref>
|-
! style="text-align:left;" colspan="3" | Totalt för Transleithanien:
! style="text-align:right;" | 324 762,68
! style="text-align:right;" | 20 886 487
|-
| colspan="5" bgcolor="#FCBB1B" align="center" | Gemensamt förvaltningsområde ([[kondominat]])
|-
| align="right" | 18.
| [[Bosnien och Hercegovina]]
| align="right" | [[Sarajevo]] (52 000)
| align="right" | 51 199
| align="right" | 1 898 044
|-
! style="text-align:left;" colspan="3" | Totalt för Österrike-Ungern:
! style="text-align:right;" | 675 964,89
! style="text-align:right;" | 51 356 465
|}

=== Dagens politiska karta ===
Enligt dagens politiska karta har hela eller delar av följande idag självständiga länder under större delen eller någon del av sin historia varit en del av Österrike-Ungern.

* [[Bosnien och Hercegovina]]
* [[Italien]]
* [[Kroatien]]
* [[Polen]]
* [[Rumänien]]
* [[Ukraina]]
* [[Ungern]]
* [[Serbien]]
* [[Slovakien]]
* [[Slovenien]]
* [[Tjeckien]]
* [[Österrike]]

Enligt dagens politiska karta har följande områden/landsdelar under större delen eller någon del av sin historia varit en del av Österrike-Ungern.

* [[Bukovina]]
* [[Galizien]]
* [[Kotorbukten]]
* [[Sydtyrolen]]
* [[Transsylvanien]]
* [[Trieste]] och mindre områden i östligaste [[Italien]].
* [[Vojvodina]]

== Försvarsväsen ==
{{Huvudartikel|Österrike-Ungerns krigsmakt}}
[[Fil:Franz Josef I in Kaiserjägeruniform.jpg|miniatyr|100px|Kejsar [[Frans Josef I av Österrike|Frans Josef I]], den österrikisk-ungerska krigsmaktens högste befälhavare, i en tyrolsk jägaröverstes paraduniform 1879.]]
Österrike-Ungerns krigsmakt, '''die Bewaffnete Macht''', bestod av dubbelmonarkins gemensamma armé '''k.u.k. Armee''' och [[Österrikisk-ungerska marinen|flotta]] '''k.u.k. Kriegsmarine''', samt den österrikiska riksdelens armé, '''k.k. Landwehr''', och den ungerska riksdelens armé, '''Magyar Királyi Honvédség''' (k.u. Landwehr). Lantvärnen var inte en reservstyrkor med mobiliserbara kaderförband, utan reguljära arméer med stående förband.

Allmän [[värnplikt]] infördes 1866. Vapenföra män var värnpliktiga från och med det nittonde till och med det fyrtioandra levnadsåret. De tilldelades antingen armén, lantvärnet eller ersättningsreserven. De som tilldelades armén hade att tjänstgöra tre år i aktiv tjänst. De som tilldelades lantvärnet gjorde en första tjänstgöring om ett år i Österrike eller två år i Ungern. Marinens värnpliktiga hade en första tjänstgöring om tre år.

[[Tyska]] var kommandospråk och tjänstespråk i armén, marinen och det österrikiska lantvärnet. [[Tyska]] var även kommandospråk i det ungerska lantvärnet, medan tjänstespråket var [[ungerska]] för det ungerska och [[kroatiska]] för det kroatiskt-slavonska lantvärnet.

Den österrikisk-ungerska marinen uppstod med dubbelmonarkin 1867, men dess anor som den österrikiska marinen går tillbaka till den sedan femtonhundratalet bestående Donauflottiljen och den sedan sjuttonhundratalet bestående Medelhavsflottan. Vid första världskrigets utbrott var den världens sjätte största flotta.

== Titulatur ==
Titulaturen för imperiets militär och myndigheter varierade beroende på om det representerade hela riket, endast den österrikiska eller den ungerska riksdelen.
* Det rörande hela riket benämndes ''kejserlig och kunglig'' (tyska ''kaiserlich und königlich'', ''K.u.k.'')
* Det rörande den österrikiska riksdelen benämndes ''kejserlig kunglig'' (tyska ''kaiserlich königlich'', ''K.k.'')
* Det rörande den ungerska riksdelen benämndes ''kunglig ungersk'' (tyska ''königlich ungarisch'', ''K.u.'')

==Referenser==
=== Noter ===
<references/>
=== Övriga källor ===
* {{runeberg.org|nfcn|0152.html Österrikisk-ungerska monarkien}}
{{dewp|url=http://de.wikipedia.org/w/index.php?title=%C3%96sterreich-Ungarn&oldid=58859936}}

==Externa länkar==
* {{Commonscat|Austria-Hungary}}

[[Kategori:Österrike-Ungern| ]]
[[Kategori:Ugglan]]
[[Kategori:Historiska länder och riken i Centraleuropa]]
[[Kategori:Historiska länder och riken i Östeuropa]]
[[Kategori:Historiska länder och riken på Balkanhalvön]]
[[Kategori:Historiska österrikiska stater]]
[[Kategori:Historiska monarkier]]
[[Kategori:Stater och territorier bildade 1867]]
[[Kategori:Stater och territorier upplösta 1918]]
[[Kategori:Tyskspråkiga länder och territorier]]

Flaggor: Cisleithanien och Transleithanien: gemensamt riksvapen (1915-1918)

Valspråk: Indivisibiliter ac inseparabiliter

Nationalsång: Gott erhalte Franz den Kaiser · (Gud bevare kejsar Frans)

Största stad: Wien

Språk: tyska och ungerska

Religion: Romersk-katolska kyrkan

Statsskick: personalunion

Sista kejsare: Karl I

– bildades genom: förhandling

– bildades ur: Kejsardömet Österrike

– upphörde genom: första världskriget

– uppgick i: Österrike, Ungern, · Tjeckoslovakien, · Sloveners, kroaters · och serbers stat, · delar av Italien, Polen, · Ukraina, Rumänien

Valuta: gulden, krone (efter 1892)

Föregående · Kejsardömet Österrike: Efterföljande · Republiken Tysk-Österrike · Demokratiska republiken Ungern · Tjeckoslovakien · Västukrainska folkrepubliken · Sloveners, kroaters och serbers stat


text:
# Peloribates gressitti
Peloribates gressitti är en kvalsterart som beskrevs av Balogh och Sandór Mahunka 1967. Peloribates gressitti ingår i släktet Peloribates och familjen Haplozetidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Peloribates gressitti

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kvalster|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Peloribates gressitti''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv =
| ordo = [[Sarcoptiformes]]
| familia_sv =
| familia = [[Haplozetidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Peloribates]]
| species_sv =
| species = '''Peloribates gressitti'''
| taxon = Peloribates gressitti
| taxon_authority = [[Balogh (auktor)|Balogh]] & [[Sandór Mahunka|Mahunka]], 1967
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subclassis = Acari
| subclassis_sv = [[Kvalster]]
| superfamilia = [[Oripodoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Peloribates gressitti'''''<ref name = "col394"/> är en [[kvalster]]art som beskrevs av [[Balogh (auktor)|Balogh]] och [[Sandór Mahunka]] 1967. ''Peloribates gressitti'' ingår i [[släkte]]t ''[[Peloribates]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Haplozetidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/peloribates+gressitti/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col394"> (2007) , PDF, Subías 2007: World Oribatida catalog</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Spindeldjur]]
[[Kategori:Peloribates|gressitti]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Underklass: Kvalster · Acari

Ordning: Sarcoptiformes

Överfamilj: Oripodoidea

Familj: Haplozetidae

Släkte: Peloribates

Art: Peloribates gressitti

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Balogh & Mahunka, 1967