text:
# Mount Worth Park
Mount Worth Park är en park i Australien. Den ligger i kommunen Baw Baw och delstaten Victoria, omkring 100 kilometer sydost om delstatshuvudstaden Melbourne.
Runt Mount Worth Park är det glesbefolkat, med 9 invånare per kvadratkilometer.. Närmaste större samhälle är Warragul, omkring 15 kilometer norr om Mount Worth Park.
I omgivningarna runt Mount Worth Park växer i huvudsak städsegrön lövskog. Genomsnittlig årsnederbörd är 1 343 millimeter. Den regnigaste månaden är juni, med i genomsnitt 189 mm nederbörd, och den torraste är januari, med 59 mm nederbörd.

title: Mount Worth Park

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Australien|datum=2015-12}}
{{geobox
|
<!-- Här ska stå t.ex. Settlement -->
| geobox_width =
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name = Mount Worth Park
| native_name =
| other_name =
| other_name_note =
| other_name1 =
| other_name1_note =
| other_name2 =
| other_name2_note =
| other_name3 =
| other_name3_note =
| other_name4 =
| other_name4_note =
| other_name5 =
| other_name5_note =
| other_name6 =
| other_name6_note =
| other_name7 =
| other_name7_note =
| category_hide =
| category = Park
| native_category =
<!-- *** Bild *** -->
| image =
| image_caption =
| image_size =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag =
| flag_type =
| flag_label =
| flag_note =
| flag_size =
| flag_border =
| symbol =
| symbol_type =
| symbol_label =
| symbol_note =
| symbol_size =
| symbol_border =
<!-- *** Namn *** -->
| official_name =
| official_name_type =
| official_name_label =
| official_name_note =
| etymology =
| etymology_type =
| etymology_label =
| etymology_note =
| motto =
| motto_type =
| motto_label =
| motto_note =
| nickname =
| nickname_type =
| nickname_label =
| nickname_note =
<!-- *** Land m.m. *** -->
| country_fold =
| country_flag = true
| country = Australien
| country_type =
| country_label =
| country_note =
| country1 =
| country1_note =
| country2 =
| country2_note =
| country3 =
| country3_note =
| country4 =
| country4_note =
| country5 =
| country5_note =
| country6 =
| country6_note =
| country7 =
| country7_note =
| country8 =
| country8_note =
| country9 =
| country9_note =
| country10 =
| country10_note =
| country11 =
| country11_note =
| country12 =
| country12_note =
| country13 =
| country13_note =
| country14 =
| country14_note =
| country15 =
| country15_note =
| state_fold =
| state_flag =
| state = [[Victoria, Australien|Victoria]]
| state_type = Delstat
| state_label =
| state_note =
| state1 =
| state1_note =
| state2 =
| state2_note =
| state3 =
| state3_note =
| state4 =
| state4_note =
| state5 =
| state5_note =
| state6 =
| state6_note =
| state7 =
| state7_note =
| state8 =
| state8_note =
| state9 =
| state9_note =
| state10 =
| state10_note =
| state11 =
| state11_note =
| state12 =
| state12_note =
| state13 =
| state13_note =
| state14 =
| state14_note =
| state15 =
| state15_note =
| region_fold =
| region = [[Baw Baw (region)|Baw Baw]]
| region_type     = Kommun
| region_label =
| region_note =
| region1 =
| region1_note =
| region2 =
| region2_note =
| region3 =
| region3_note =
| region4 =
| region4_note =
| region5 =
| region5_note =
| region6 =
| region6_note =
| region7 =
| region7_note =
| region8 =
| region8_note =
| region9 =
| region9_note =
| region10 =
| region10_note =
| region11 =
| region11_note =
| region12 =
| region12_note =
| region13 =
| region13_note =
| region14 =
| region14_note =
| region15 =
| region15_note =
| district_fold =
| district =
| district_type =
| district_label =
| district_note =
| district1 =
| district1_note =
| district2 =
| district2_note =
| district3 =
| district3_note =
| district4 =
| district4_note =
| district5 =
| district5_note =
| district6 =
| district6_note =
| district7 =
| district7_note =
| district8 =
| district8_note =
| district9 =
| district9_note =
| district10 =
| district10_note =
| district11 =
| district11_note =
| district12 =
| district12_note =
| district13 =
| district13_note =
| district14 =
| district14_note =
| district15 =
| district15_note =
| commune_fold =
| commune =
| commune_type =
| commune_label =
| commune_note =
| commune1 =
| commune1_note =
| commune2 =
| commune2_note =
| commune3 =
| commune3_note =
| commune4 =
| commune4_note =
| commune5 =
| commune5_note =
| commune6 =
| commune6_note =
| commune7 =
| commune7_note =
| commune8 =
| commune8_note =
| commune9 =
| commune9_note =
| commune10 =
| commune10_note =
| commune11 =
| commune11_note =
| commune12 =
| commune12_note =
| commune13 =
| commune13_note =
| commune14 =
| commune14_note =
| commune15 =
| commune15_note =
| municipality_fold =
| municipality =
| municipality_type =
| municipality_label =
| municipality_note =
| municipality1 =
| municipality1_note =
| municipality2 =
| municipality2_note =
| municipality3 =
| municipality3_note =
| municipality4 =
| municipality4_note =
| municipality5 =
| municipality5_note =
| municipality6 =
| municipality6_note =
| municipality7 =
| municipality7_note =
| municipality8 =
| municipality8_note =
| municipality9 =
| municipality9_note =
| municipality10 =
| municipality10_note =
| municipality11 =
| municipality11_note =
| municipality12 =
| municipality12_note =
| municipality13 =
| municipality13_note =
| municipality14 =
| municipality14_note =
| municipality15 =
| municipality15_note =
| parish_fold =
| parish =
| parish_type =
| parish_label =
| parish_note =
| parish1 =
| parish1_note =
| parish2 =
| parish2_note =
| parish3 =
| parish3_note =
| parish4 =
| parish4_note =
| parish5 =
| parish5_note =
| parish6 =
| parish6_note =
| parish7 =
| parish7_note =
| parish8 =
| parish8_note =
| parish9 =
| parish9_note =
| parish10 =
| parish10_note =
| parish11 =
| parish11_note =
| parish12 =
| parish12_note =
| parish13 =
| parish13_note =
| parish14 =
| parish14_note =
| parish15 =
| parish15_note =
<!-- *** Tillhörighet, inom området m.m. *** -->
| parent_fold =
| parent =
| parent_type =
| parent_label =
| parent_note =
| parent1 =
| parent1_note =
| parent2 =
| parent2_note =
| parent3 =
| parent3_note =
| range_fold =
| range =
| range_type =
| range_label =
| range_note =
| range1 =
| range1_note =
| range2 =
| range2_note =
| range3 =
| range3_note =
| road =
| road_type =
| road_label =
| road_note =
| road1 =
| road1_type =
| road1_label =
| road1_note =
| road2 =
| road2_type =
| road2_label =
| road2_note =
| road3 =
| road3_type =
| road3_label =
| road3_note =
| road4 =
| road4_type =
| road4_label =
| road4_note =
| border_fold =
| border =
| border_type =
| border_label =
| border_note =
| border1 =
| border1_note =
| border2 =
| border2_note =
| border3 =
| border3_note =
| border4 =
| border4_note =
| border5 =
| border5_note =
| border6 =
| border6_note =
| border7 =
| border7_note =
| border8 =
| border8_note =
| border9 =
| border9_note =
| border10 =
| border10_note =
| border11 =
| border11_note =
| border12 =
| border12_note =
| border13 =
| border13_note =
| border14 =
| border14_note =
| border15 =
| border15_note =
| border16 =
| border16_note =
| border17 =
| border17_note =
| border18 =
| border18_note =
| border19 =
| border19_note =
| border20 =
| border20_note =
| border21 =
| border21_note =
| border22 =
| border22_note =
| border23 =
| border23_note =
| border24 =
| border24_note =
| part_fold =
| part =
| part_type =
| part_label =
| part_note =
| part1 =
| part1_note =
| part2 =
| part2_note =
| part3 =
| part3_note =
| part4 =
| part4_note =
| part5 =
| part5_note =
| part6 =
| part6_note =
| part7 =
| part7_note =
| part8 =
| part8_note =
| part9 =
| part9_note =
| part10 =
| part10_note =
| part11 =
| part11_note =
| part12 =
| part12_note =
| part13 =
| part13_note =
| part14 =
| part14_note =
| part15 =
| part15_note =
| part16 =
| part16_note =
| part17 =
| part17_note =
| part18 =
| part18_note =
| part19 =
| part19_note =
| part20 =
| part20_note =
| part21 =
| part21_note =
| part22 =
| part22_note =
| part23 =
| part23_note =
| part24 =
| part24_note =
| part25 =
| part25_note =
| part26 =
| part26_note =
| part27 =
| part27_note =
| part28 =
| part28_note =
| part29 =
| part29_note =
| part30 =
| part30_note =
| part31 =
| part31_note =
| part32 =
| part32_note =
| part33 =
| part33_note =
| part34 =
| part34_note =
| part35 =
| part35_note =
| part36 =
| part36_note =
| part37 =
| part37_note =
| part38 =
| part38_note =
| part39 =
| part39_note =
| part40 =
| part40_note =
| part41 =
| part41_note =
| tributary_fold =
| child_fold =
| tributary_left_fold =
| child_left_fold =
| tributary_type =
| tributary_label =
| child_type =
| child_label =
| tributary_left =
| tributary_left_type =
| tributary_left_label =
| tributary_left_note =
| child_left =
| child_left_type =
| child_left_label =
| child_left_note =
| tributary_left1 =
| tributary_left1_note =
| child_left1 =
| child_left1_note =
| tributary_left2 =
| tributary_left2_note =
| child_left2 =
| child_left2_note =
| tributary_left3 =
| tributary_left3_note =
| child_left3 =
| child_left3_note =
| tributary_left4 =
| tributary_left4_note =
| child_left4 =
| child_left4_note =
| tributary_left5 =
| tributary_left5_note =
| child_left5 =
| child_left5_note =
| tributary_left6 =
| tributary_left6_note =
| child_left6 =
| child_left6_note =
| tributary_left7 =
| tributary_left7_note =
| child_left7 =
| child_left7_note =
| tributary_left8 =
| tributary_left8_note =
| child_left8 =
| child_left8_note =
| tributary_left9 =
| tributary_left9_note =
| child_left9 =
| child_left9_note =
| tributary_left10 =
| tributary_left10_note =
| child_left10 =
| child_left10_note =
| tributary_left11 =
| tributary_left11_note =
| child_left11 =
| child_left11_note =
| tributary_left12 =
| tributary_left12_note =
| child_left12 =
| child_left12_note =
| tributary_left13 =
| tributary_left13_note =
| child_left13 =
| child_left13_note =
| tributary_left14 =
| tributary_left14_note =
| child_left14 =
| child_left14_note =
| tributary_left15 =
| tributary_left15_note =
| child_left15 =
| child_left15_note =
| tributary_right_fold =
| child_right_fold =
| tributary_right =
| tributary_right_type =
| tributary_right_label =
| tributary_right_note =
| child_right =
| child_right_type =
| child_right_label =
| child_right_note =
| tributary_right1 =
| tributary_right1_note =
| child_right1 =
| child_right1_note =
| tributary_right2 =
| tributary_right2_note =
| child_right2 =
| child_right2_note =
| tributary_right3 =
| tributary_right3_note =
| child_right3 =
| child_right3_note =
| tributary_right4 =
| tributary_right4_note =
| child_right4 =
| child_right4_note =
| tributary_right5 =
| tributary_right5_note =
| child_right5 =
| child_right5_note =
| tributary_right6 =
| tributary_right6_note =
| child_right6 =
| child_right6_note =
| tributary_right7 =
| tributary_right7_note =
| child_right7 =
| child_right7_note =
| tributary_right8 =
| tributary_right8_note =
| child_right8 =
| child_right8_note =
| tributary_right9 =
| tributary_right9_note =
| child_right9 =
| child_right9_note =
| tributary_right10 =
| tributary_right10_note =
| child_right10 =
| child_right10_note =
| tributary_right11 =
| tributary_right11_note =
| child_right11 =
| child_right11_note =
| tributary_right12 =
| tributary_right12_note =
| child_right12 =
| child_right12_note =
| tributary_right13 =
| tributary_right13_note =
| child_right13 =
| child_right13_note =
| tributary_right14 =
| tributary_right14_note =
| child_right14 =
| child_right14_note =
| tributary_right15 =
| tributary_right15_note =
| child_right15 =
| child_right15_note =
| city_fold =
| city =
| city_type =
| city_label =
| city_note =
| city1 =
| city1_note =
| city2 =
| city2_note =
| city3 =
| city3_note =
| city4 =
| city4_note =
| city5 =
| city5_note =
| city6 =
| city6_note =
| city7 =
| city7_note =
| city8 =
| city8_note =
| city9 =
| city9_note =
| city10 =
| city10_note =
| city11 =
| city11_note =
| city12 =
| city12_note =
| city13 =
| city13_note =
| city14 =
| city14_note =
| city15 =
| city15_note =
| landmark_fold =
| landmark =
| landmark_type =
| landmark_label =
| landmark_note =
| landmark1 =
| landmark1_note =
| landmark2 =
| landmark2_note =
| landmark3 =
| landmark3_note =
| landmark4 =
| landmark4_note =
| landmark5 =
| landmark5_note =
| landmark6 =
| landmark6_note =
| landmark7 =
| landmark7_note =
| landmark8 =
| landmark8_note =
| landmark9 =
| landmark9_note =
| landmark10 =
| landmark10_note =
| landmark11 =
| landmark11_note =
| landmark12 =
| landmark12_note =
| landmark13 =
| landmark13_note =
| landmark14 =
| landmark14_note =
| landmark15 =
| landmark15_note =
| lake_fold =
| lake =
| lake_type =
| lake_label =
| lake_note =
| lake1 =
| lake1_note =
| lake2 =
| lake2_note =
| lake3 =
| lake3_note =
| lake4 =
| lake4_note =
| lake5 =
| lake5_note =
| lake6 =
| lake6_note =
| lake7 =
| lake7_note =
| lake8 =
| lake8_note =
| lake9 =
| lake9_note =
| lake10 =
| lake10_note =
| lake11 =
| lake11_note =
| lake12 =
| lake12_note =
| lake13 =
| lake13_note =
| lake14 =
| lake14_note =
| lake15 =
| lake15_note =
| mountain_fold =
| mountain =
| mountain_type =
| mountain_label =
| mountain_note =
| mountain1 =
| mountain1_note =
| mountain2 =
| mountain2_note =
| mountain3 =
| mountain3_note =
| mountain4 =
| mountain4_note =
| mountain5 =
| mountain5_note =
| mountain6 =
| mountain6_note =
| mountain7 =
| mountain7_note =
| mountain8 =
| mountain8_note =
| mountain9 =
| mountain9_note =
| mountain10 =
| mountain10_note =
| mountain11 =
| mountain11_note =
| mountain12 =
| mountain12_note =
| mountain13 =
| mountain13_note =
| mountain14 =
| mountain14_note =
| mountain15 =
| mountain15_note =
| building_fold =
| building =
| building_type =
| building_label =
| building_note =
| building1 =
| building1_note =
| building2 =
| building2_note =
| building3 =
| building3_note =
| building4 =
| building4_note =
| building5 =
| building5_note =
| building6 =
| building6_note =
| building7 =
| building7_note =
| building8 =
| building8_note =
| building9 =
| building9_note =
| building10 =
| building10_note =
| building11 =
| building11_note =
| building12 =
| building12_note =
| building13 =
| building13_note =
| building14 =
| building14_note =
| building15 =
| building15_note =
| river_fold =
| river =
| river_type =
| river_label =
| river_note =
| river1 =
| river1_note =
| river2 =
| river2_note =
| river3 =
| river3_note =
| river4 =
| river4_note =
| river5 =
| river5_note =
| river6 =
| river6_note =
| river7 =
| river7_note =
| river8 =
| river8_note =
| river9 =
| river9_note =
| river10 =
| river10_note =
| river11 =
| river11_note =
| river12 =
| river12_note =
| river13 =
| river13_note =
| river14 =
| river14_note =
| river15 =
| river15_note =
<!-- *** Lägen *** -->
| location =
| location_type =
| location_label =
| location_note =
| location_municipality =
| location_municipality1 =
| location_district =
| location_district1 =
| location_region =
| location_region1 =
| location_state =
| location_state1 =
| location_country =
| location_country1 =
| elevation = 387
| elevation_unit =
| elevation_note =
| prominence =
| prominence_unit =
| prominence_note =
| lat_d = -38.28681
| lat_m =
| lat_s =
| lat_NS =
| long_d = 145.99514
| long_m =
| long_s =
| long_EW =
| coordinates_no_title =
| coordinates_type =
| coordinates_format =
| coordinates_note =
| capital =
| capital_name =
| capital_type =
| capital_label =
| capital_note =
| capital_location =
| capital_location_type =
| capital_location_label =
| capital_location_note =
| capital_elevation =
| capital_elevation_unit =
| capital_elevation_note =
| capital_lat_d =
| capital_lat_m =
| capital_lat_s =
| capital_lat_NS =
| capital_long_d =
| capital_long_m =
| capital_long_s =
| capital_long_EW =
| capital_coordinates_type =
| capital_coordinates_format =
| capital_coordinates_note =
| subcapital_fold =
| subcapital =
| subcapital_type =
| subcapital_label =
| subcapital_note =
| subcapital1 =
| subcapital1_note =
| subcapital2 =
| subcapital2_note =
| subcapital3 =
| subcapital3_note =
| subcapital4 =
| subcapital4_note =
| subcapital5 =
| subcapital5_note =
| subcapital6 =
| subcapital6_note =
| subcapital7 =
| subcapital7_note =
| subcapital8 =
| subcapital8_note =
| subcapital9 =
| subcapital9_note =
| subcapital10 =
| subcapital10_note =
| subcapital11 =
| subcapital11_note =
| subcapital12 =
| subcapital12_note =
| subcapital13 =
| subcapital13_note =
| subcapital14 =
| subcapital14_note =
| subcapital15 =
| subcapital15_note =
| highest =
| highest_name =
| highest_type =
| highest_label =
| highest_note =
| highest_location =
| highest_location_type =
| highest_location_label =
| highest_location_note =
| highest_municipality =
| highest_municipality1 =
| highest_district =
| highest_district1 =
| highest_region =
| highest_region1 =
| highest_state =
| highest_state1 =
| highest_country =
| highest_country1 =
| highest_elevation =
| highest_elevation_unit =
| highest_elevation_note =
| highest_lat_d =
| highest_lat_m =
| highest_lat_s =
| highest_lat_NS =
| highest_long_d =
| highest_long_m =
| highest_long_s =
| highest_long_EW =
| highest_coordinates_type =
| highest_coordinates_format =
| highest_coordinates_note =
| lowest =
| lowest_name =
| lowest_type =
| lowest_label =
| lowest_note =
| lowest_location =
| lowest_location_type =
| lowest_location_label =
| lowest_location_note =
| lowest_municipality =
| lowest_municipality1 =
| lowest_district =
| lowest_district1 =
| lowest_region =
| lowest_region1 =
| lowest_state =
| lowest_state1 =
| lowest_country =
| lowest_country1 =
| lowest_elevation =
| lowest_elevation_unit =
| lowest_elevation_note =
| lowest_lat_d =
| lowest_lat_m =
| lowest_lat_s =
| lowest_lat_NS =
| lowest_long_d =
| lowest_long_m =
| lowest_long_s =
| lowest_long_EW =
| lowest_coordinates_type =
| lowest_coordinates_format =
| lowest_coordinates_note =
<!-- *** Floders lägen *** -->
| source =
| source_name =
| source_type =
| source_label =
| source_note =
| source_location =
| source_location_type =
| source_location_label =
| source_location_note =
| source_municipality =
| source_municipality1 =
| source_district =
| source_district1 =
| source_region =
| source_region1 =
| source_state =
| source_state1 =
| source_country =
| source_country1 =
| source_elevation =
| source_elevation_unit =
| source_elevation_note =
| source_length =
| source_length_unit =
| source_length_note =
| source_lat_d =
| source_lat_m =
| source_lat_s =
| source_lat_NS =
| source_long_d =
| source_long_m =
| source_long_s =
| source_long_EW =
| source_coordinates_type =
| source_coordinates_format =
| source_coordinates_note =
| source1 =
| source1_name =
| source1_type =
| source1_label =
| source1_note =
| source1_location =
| source1_location_type =
| source1_location_label =
| source1_location_note =
| source1_municipality =
| source1_municipality1 =
| source1_district =
| source1_district1 =
| source1_region =
| source1_region1 =
| source1_state =
| source1_state1 =
| source1_country =
| source1_country1 =
| source1_elevation =
| source1_elevation_unit =
| source1_elevation_note =
| source1_length =
| source1_length_unit =
| source1_lat_d =
| source1_lat_m =
| source1_lat_s =
| source1_lat_NS =
| source1_long_d =
| source1_long_m =
| source1_long_s =
| source1_long_EW =
| source1_coordinates_type =
| source1_coordinates_format =
| source1_coordinates_note =
| source2 =
| source2_name =
| source2_type =
| source2_label =
| source2_note =
| source2_location =
| source2_location_type =
| source2_location_label =
| source2_location_note =
| source2_municipality =
| source2_municipality1 =
| source2_district =
| source2_district1 =
| source2_region =
| source2_region1 =
| source2_state =
| source2_state1 =
| source2_country =
| source2_country1 =
| source2_elevation =
| source2_elevation_unit =
| source2_elevation_note =
| source2_length =
| source2_length_unit =
| source2_length_note =
| source2_lat_d =
| source2_lat_m =
| source2_lat_s =
| source2_lat_NS =
| source2_long_d =
| source2_long_m =
| source2_long_s =
| source2_long_EW =
| source2_coordinates_type =
| source2_coordinates_format =
| source2_coordinates_note =
| source_confluence =
| source_confluence_name =
| source_confluence_type =
| source_confluence_label =
| source_confluence_note =
| source_confluence_location =
| source_confluence_location_type =
| source_confluence_location_label =
| source_confluence_location_note =
| source_confluence_municipality =
| source_confluence_municipality1 =
| source_confluence_district =
| source_confluence_district1 =
| source_confluence_region =
| source_confluence_region1 =
| source_confluence_state =
| source_confluence_state1 =
| source_confluence_country =
| source_confluence_country1 =
| source_confluence_elevation =
| source_confluence_elevation_unit =
| source_confluence_elevation_note =
| source_confluence_lat_d =
| source_confluence_lat_m =
| source_confluence_lat_s =
| source_confluence_lat_NS =
| source_confluence_long_d =
| source_confluence_long_m =
| source_confluence_long_s =
| source_confluence_long_EW =
| source_confluence_coordinates_type =
| source_confluence_coordinates_format =
| source_confluence_coordinates_note =
| mouth =
| mouth_name =
| mouth_type =
| mouth_label =
| mouth_note =
| mouth_location =
| mouth_location_type =
| mouth_location_label =
| mouth_location_note =
| mouth_municipality =
| mouth_municipality1 =
| mouth_district =
| mouth_district1 =
| mouth_region =
| mouth_region1 =
| mouth_state =
| mouth_state1 =
| mouth_country =
| mouth_country1 =
| mouth_elevation =
| mouth_elevation_unit =
| mouth_elevation_note =
| mouth_lat_d =
| mouth_lat_m =
| mouth_lat_s =
| mouth_lat_NS =
| mouth_long_d =
| mouth_long_m =
| mouth_long_s =
| mouth_long_EW =
| mouth_coordinates_type =
| mouth_coordinates_format =
| mouth_coordinates_note =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length =
| length_type =
| length_label =
| length_unit =
| length_orientation =
| length_note =
| length1 =
| length1_type =
| length1_label =
| length1_unit =
| length1_orientation =
| length1_note =
| length2 =
| length2_type =
| length2_label =
| length2_unit =
| length2_orientation =
| length2_note =
| length3 =
| length3_type =
| length3_label =
| length3_unit =
| length3_orientation =
| length3_note =
| length4 =
| length4_type =
| length4_label =
| length4_unit =
| length4_orientation =
| length4_note =
| width =
| width_type =
| width_label =
| width_unit =
| width_orientation =
| width_note =
| width1 =
| width1_type =
| width1_label =
| width1_unit =
| width1_orientation =
| width1_note =
| width2 =
| width2_type =
| width2_label =
| width2_unit =
| width2_orientation =
| width2_note =
| width3 =
| width3_type =
| width3_label =
| width3_unit =
| width3_orientation =
| width3_note =
| width4 =
| width4_type =
| width4_label =
| width4_unit =
| width4_orientation =
| width4_note =
| height =
| height_type =
| height_label =
| height_unit =
| height_note =
| height1 =
| height1_type =
| height1_label =
| height1_unit =
| height1_note =
| height2 =
| height2_type =
| height2_label =
| height2_unit =
| height2_note =
| height3 =
| height3_type =
| height3_label =
| height3_unit =
| height3_note =
| height4 =
| height4_type =
| height4_label =
| height4_unit =
| height4_note =
| number =
| number_type =
| number_label =
| number_note =
| number1 =
| number1_type =
| number1_label =
| number1_note =
| number2 =
| number2_type =
| number2_label =
| number2_note =
| number3 =
| number3_type =
| number3_label =
| number3_note =
| number4 =
| number4_type =
| number4_label =
| number4_note =
| depth =
| depth_type =
| depth_label =
| depth_unit =
| depth_note =
| depth1 =
| depth1_type =
| depth1_label =
| depth1_unit =
| depth1_note =
| depth2 =
| depth2_type =
| depth2_label =
| depth2_unit =
| depth2_note =
| depth3 =
| depth3_type =
| depth3_label =
| depth3_unit =
| depth3_note =
| depth4 =
| depth4_type =
| depth4_label =
| depth4_unit =
| depth4_note =
| volume =
| volume_type =
| volume_label =
| volume_unit =
| volume_note =
| volume1 =
| volume1_type =
| volume1_label =
| volume1_unit =
| volume1_note =
| volume2 =
| volume2_type =
| volume2_label =
| volume2_unit =
| volume2_note =
| volume3 =
| volume3_type =
| volume3_label =
| volume3_unit =
| volume3_note =
| volume4 =
| volume4_type =
| volume4_label =
| volume4_unit =
| volume4_note =
| weight =
| weight_type =
| weight_label =
| weight_unit =
| weight_note =
| weight1 =
| weight1_type =
| weight1_label =
| weight1_unit =
| weight1_note =
| weight2 =
| weight2_type =
| weight2_label =
| weight2_unit =
| weight2_note =
| weight3 =
| weight3_type =
| weight3_label =
| weight3_unit =
| weight3_note =
| weight4 =
| weight4_type =
| weight4_label =
| weight4_unit =
| weight4_note =
| watershed =
| watershed_type =
| watershed_label =
| watershed_decimals =
| watershed_unit =
| watershed_note =
| area =
| area_type =
| area_label =
| area_decimals =
| area_unit =
| area_date =
| area_as_of =
| area_note =
| area_land =
| area_land_type =
| area_land_label =
| area_land_decimals =
| area_land_unit =
| area_land_note =
| area_land_percentage =
| area_land_percentage_round =
| area_land_share =
| area_land_share_round =
| area_percentage_round =
| area_share_round =
| area_water =
| area_water_type =
| area_water_label =
| area_water_decimals =
| area_water_unit =
| area_water_note =
| area_water_percentage =
| area_water_percentage_round =
| area_water_share =
| area_water_share_round =
| area_urban =
| area_urban_type =
| area_urban_label =
| area_urban_decimals =
| area_urban_unit =
| area_urban_date =
| area_urban_as_of =
| area_urban_note =
| area_urban_percentage =
| area_urban_percentage_round =
| area_urban_share =
| area_urban_share_round =
| area_municipal =
| area_municipal_type =
| area_municipal_label =
| area_municipal_decimals =
| area_municipal_unit =
| area_municipal_date =
| area_municipal_as_of =
| area_municipal_note =
| area_municipal_percentage =
| area_municipal_percentage_round =
| area_municipal_share =
| area_municipal_share_round =
| area_metro =
| area_metro_type =
| area_metro_label =
| area_metro_decimals =
| area_metro_unit =
| area_metro_date =
| area_metro_as_of =
| area_metro_note =
| area_metro_percentage =
| area_metro_percentage_round =
| area_metro_share =
| area_metro_share_round =
| area1 =
| area1_type =
| area1_label =
| area1_unit =
| area1_date =
| area1_note =
| area1_share =
| area1_share_round =
| area2 =
| area2_type =
| area2_label =
| area2_unit =
| area2_date =
| area2_note =
| area2_share =
| area2_share_round =
| area3 =
| area3_type =
| area3_label =
| area3_unit =
| area3_date =
| area3_note =
| area3_share =
| area3_share_round =
| area4 =
| area4_type =
| area4_label =
| area4_unit =
| area4_date =
| area4_note =
| area4_share =
| area4_share_round =
| area5 =
| area5_type =
| area5_label =
| area5_unit =
| area5_date =
| area5_note =
| area5_share =
| area5_share_round =
| area6 =
| area6_type =
| area6_label =
| area6_unit =
| area6_date =
| area6_note =
| area6_share =
| area6_share_round =
| area7 =
| area7_type =
| area7_label =
| area7_unit =
| area7_date =
| area7_note =
| area7_share =
| area7_share_round =
| area8 =
| area8_type =
| area8_label =
| area8_unit =
| area8_date =
| area8_note =
| area8_share =
| area8_share_round =
| area9 =
| area9_type =
| area9_label =
| area9_unit =
| area9_date =
| area9_note =
| area9_share =
| area9_share_round =
| area10 =
| area10_type =
| area10_label =
| area10_unit =
| area10_date =
| area10_note =
| area10_share =
| area10_share_round =
| area11 =
| area11_type =
| area11_label =
| area11_unit =
| area11_date =
| area11_note =
| area11_share =
| area11_share_round =
| area12 =
| area12_type =
| area12_label =
| area12_unit =
| area12_date =
| area12_note =
| area12_share =
| area12_share_round =
| discharge =
| discharge_average =
| discharge_type =
| discharge_location =
| discharge_location_note =
| discharge_label =
| discharge_unit =
| discharge_note =
| discharge_max =
| discharge_max_unit =
| discharge_max_note =
| discharge_min =
| discharge_min_unit =
| discharge_min_note =
| discharge1_average =
| discharge1_type =
| discharge1_location =
| discharge1_unit =
| discharge1_note =
| discharge2_average =
| discharge2_location =
| discharge2_unit =
| discharge2_note =
| discharge3_average =
| discharge3_location =
| discharge3_unit =
| discharge3_note =
| discharge4_average =
| discharge4_location =
| discharge4_unit =
| discharge4_note =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population =
| population_type =
| population_label =
| population_date =
| population_as_of =
| population_note =
| population_urban =
| population_urban_type =
| population_urban_label =
| population_urban_date =
| population_urban_as_of =
| population_urban_note =
| population_municipal =
| population_municipal_type =
| population_municipal_label =
| population_municipal_date =
| population_municipal_as_of =
| population_municipal_note =
| population_metro =
| population_metro_type =
| population_metro_label =
| population_metro_date =
| population_metro_as_of =
| population_metro_note =
| population1 =
| population1_type =
| population1_label =
| population1_date =
| population1_note =
| population2 =
| population2_type =
| population2_label =
| population2_date =
| population2_note =
| population3 =
| population3_type =
| population3_label =
| population3_date =
| population3_note =
| population4 =
| population4_type =
| population4_label =
| population4_date =
| population4_note =
| population5 =
| population5_type =
| population5_label =
| population5_date =
| population5_note =
| population6 =
| population6_type =
| population6_label =
| population6_date =
| population6_note =
| population7 =
| population7_type =
| population7_label =
| population7_date =
| population7_note =
| population8 =
| population8_type =
| population8_label =
| population8_date =
| population8_note =
| population9 =
| population9_type =
| population9_label =
| population9_date =
| population9_note =
| population10 =
| population10_type =
| population10_label =
| population10_date =
| population10_note =
| population11 =
| population11_type =
| population11_label =
| population11_date =
| population11_note =
| population12 =
| population12_type =
| population12_label =
| population12_date =
| population12_note =
| population_density =
| density_type =
| density_label =
| population_density_round =
| population_density_hide =
| population_density_note =
| population_urban_density =
| population_urban_density_type =
| population_urban_density_round =
| population_urban_density_note =
| population_municipal_density =
| population_municipal_density_type =
| population_municipal_density_round =
| population_municipal_density_note =
| population_metro_density =
| population_metro_density_type =
| population_metro_density_round =
| population_metro_density_note =
| population1_density =
| density1_type =
| density1_label =
| population1_density_round =
| population1_density_note =
| population2_density =
| density2_type =
| density2_label =
| population2_density_round =
| population2_density_note =
| population3_density =
| density3_type =
| density3_label =
| population3_density_round =
| population3_density_note =
| population4_density =
| density4_type =
| density4_label =
| population4_density_round =
| population4_density_note =
| population5_density =
| density5_type =
| density5_label =
| population5_density_round =
| population5_density_note =
| population6_density =
| density6_type =
| density6_label =
| population6_density_round =
| population6_density_note =
| population7_density =
| density7_type =
| density7_label =
| population7_density_round =
| population7_density_note =
| population8_density =
| density8_type =
| density8_label =
| population8_density_round =
| population8_density_note =
| population9_density =
| density9_type =
| density9_label =
| population9_density_round =
| population9_density_note =
| population10_density =
| density10_type =
| density10_label =
| population10_density_round =
| population10_density_note =
| population11_density =
| density11_type =
| density11_label =
| population11_density_round =
| population11_density_note =
| population12_density =
| density12_type =
| density12_label =
| population12_density_round =
| population12_density_note =
<!-- *** Egenskaper *** -->
| biome_fold =
| biome =
| biome_type =
| biome_label =
| biome_share =
| biome_note =
| biome1 =
| biome1_note =
| biome2 =
| biome2_note =
| biome3 =
| biome3_note =
| biome4 =
| biome4_note =
| biome5 =
| biome5_note =
| biome6 =
| biome6_note =
| biome7 =
| biome7_note =
| biome8 =
| biome8_note =
| biome9 =
| biome9_note =
| biome10 =
| biome10_note =
| biome11 =
| biome11_note =
| biome12 =
| biome12_note =
| biome13 =
| biome13_note =
| biome14 =
| biome14_note =
| biome15 =
| biome15_note =
| geology_fold =
| geology =
| geology_type =
| geology_label =
| geology_note =
| geology1 =
| geology1_note =
| geology2 =
| geology2_note =
| geology3 =
| geology3_note =
| geology4 =
| geology4_note =
| geology5 =
| geology5_note =
| geology6 =
| geology6_note =
| geology7 =
| geology7_note =
| geology8 =
| geology8_note =
| geology9 =
| geology9_note =
| geology10 =
| geology10_note =
| geology11 =
| geology11_note =
| geology12 =
| geology12_note =
| geology13 =
| geology13_note =
| geology14 =
| geology14_note =
| geology15 =
| geology15_note =
| orogeny_fold =
| orogeny =
| orogeny_type =
| orogeny_label =
| orogeny_note =
| orogeny1 =
| orogeny1_note =
| orogeny2 =
| orogeny2_note =
| orogeny3 =
| orogeny3_note =
| orogeny4 =
| orogeny4_note =
| orogeny5 =
| orogeny5_note =
| orogeny6 =
| orogeny6_note =
| orogeny7 =
| orogeny7_note =
| orogeny8 =
| orogeny8_note =
| orogeny9 =
| orogeny9_note =
| orogeny10 =
| orogeny10_note =
| orogeny11 =
| orogeny11_note =
| orogeny12 =
| orogeny12_note =
| orogeny13 =
| orogeny13_note =
| orogeny14 =
| orogeny14_note =
| orogeny15 =
| orogeny15_note =
| period_fold =
| period =
| period_type =
| period_label =
| period_note =
| period1 =
| period1_note =
| period2 =
| period2_note =
| period3 =
| period3_note =
| period4 =
| period4_note =
| period5 =
| period5_note =
| period6 =
| period6_note =
| period7 =
| period7_note =
| period8 =
| period8_note =
| period9 =
| period9_note =
| period10 =
| period10_note =
| period11 =
| period11_note =
| period12 =
| period12_note =
| period13 =
| period13_note =
| period14 =
| period14_note =
| period15 =
| period15_note =
| plant_fold =
| plant =
| plant_type =
| plant_label =
| plant_note =
| plant1 =
| plant1_note =
| plant2 =
| plant2_note =
| plant3 =
| plant3_note =
| plant4 =
| plant4_note =
| plant5 =
| plant5_note =
| plant6 =
| plant6_note =
| plant7 =
| plant7_note =
| plant8 =
| plant8_note =
| plant9 =
| plant9_note =
| plant10 =
| plant10_note =
| plant11 =
| plant11_note =
| plant12 =
| plant12_note =
| plant13 =
| plant13_note =
| plant14 =
| plant14_note =
| plant15 =
| plant15_note =
| animal_fold =
| animal =
| animal_type =
| animal_label =
| animal_note =
| animal1 =
| animal1_note =
| animal2 =
| animal2_note =
| animal3 =
| animal3_note =
| animal4 =
| animal4_note =
| animal5 =
| animal5_note =
| animal6 =
| animal6_note =
| animal7 =
| animal7_note =
| animal8 =
| animal8_note =
| animal9 =
| animal9_note =
| animal10 =
| animal10_note =
| animal11 =
| animal11_note =
| animal12 =
| animal12_note =
| animal13 =
| animal13_note =
| animal14 =
| animal14_note =
| animal15 =
| animal15_note =
| author_fold =
| author =
| author_type =
| author_label =
| author_note =
| author1 =
| author1_note =
| author2 =
| author2_note =
| author3 =
| author3_note =
| author4 =
| author4_note =
| author5 =
| author5_note =
| author6 =
| author6_note =
| author7 =
| author7_note =
| author8 =
| author8_note =
| author9 =
| author9_note =
| author10 =
| author10_note =
| author11 =
| author11_note =
| author12 =
| author12_note =
| author13 =
| author13_note =
| author14 =
| author14_note =
| author15 =
| author15_note =
| style_fold =
| style =
| style_type =
| style_label =
| style_note =
| style1 =
| style1_note =
| style2 =
| style2_note =
| style3 =
| style3_note =
| style4 =
| style4_note =
| style5 = [style5_note =
| style6 =
| style6_note =
| style7 =
| style7_note =
| style8 =
| style8_note =
| style9 =
| style9_note =
| style10 =
| style10_note =
| style11 =
| style11_note =
| style12 =
| style12_note =
| style13 =
| style13_note =
| style14 =
| style14_note =
| style15 =
| style15_note =
| material_fold =
| material =
| material_type =
| material_label =
| material_note =
| material1 =
| material1_note =
| material2 =
| material2_note =
| material3 =
| material3_note =
| material4 =
| material4_note =
| material5 =
| material5_note =
| material6 =
| material6_note =
| material7 =
| material7_note =
| material8 =
| material8_note =
| material9 =
| material9_note =
| material10 =
| material10_note =
| material11 =
| material11_note =
| material12 =
| material12_note =
| material13 =
| material13_note =
| material14 =
| material14_note =
| material15 =
| material15_note =
<!-- ***  Historia och administration *** -->
| established =
| established_type =
| established_label =
| established_note =
| established1 =
| established1_type =
| established1_label =
| established1_note =
| established2 =
| established2_type =
| established2_label =
| established2_note =
| established3 =
| established3_type =
| established3_label =
| established3_note =
| established4 =
| established4_type =
| established4_label =
| established4_note =
| date =
| date_type =
| date_label =
| date_note =
| date1 =
| date1_type =
| date1_label =
| date1_note =
| date2 =
| date2_type =
| date2_label =
| date2_note =
| date3 =
| date3_type =
| date3_label =
| date3_note =
| date4 =
| date4_type =
| date4_label =
| date4_note =
| management =
| management_body =
| management_type =
| management_label =
| management_note =
| management_location =
| management_location_type =
| management_location_label =
| management_location_note =
| management_municipality =
| management_municipality1 =
| management_district =
| management_district1 =
| management_region =
| management_region1 =
| management_state =
| management_state1 =
| management_country =
| management_country1 =
| management_elevation =
| management_elevation_unit =
| management_elevation_note =
| management_lat_d =
| management_lat_m =
| management_lat_s =
| management_lat_NS =
| management_long_d =
| management_long_m =
| management_long_s =
| management_long_EW =
| management_coordinates_type =
| management_coordinates_format =
| management_coordinates_note =
| government =
| government_type =
| government_label =
| government_note =
| government_location =
| government_location_type =
| government_location_label =
| government_location_note =
| government_municipality =
| government_municipality1 =
| government_district =
| government_district1 =
| government_region =
| government_region1 =
| government_state =
| government_state1 =
| government_country =
| government_country1 =
| government_elevation =
| government_elevation_unit =
| government_elevation_note =
| government_lat_d =
| government_lat_m =
| government_lat_s =
| government_lat_NS =
| government_long_d =
| government_long_m =
| government_long_s =
| government_long_EW =
| government_coordinates_type =
| government_coordinates_format =
| government_coordinates_note =
| owner =
| owner_type =
| owner_label =
| owner_note =
| mayor =
| mayor_type =
| mayor_label =
| mayor_party =
| mayor_note =
| leader =
| leader_type =
| leader_label =
| leader_party =
| leader_note =
| leader1 =
| leader1_type =
| leader1_label =
| leader1_party =
| leader1_note =
| leader2 =
| leader2_type =
| leader2_label =
| leader2_party =
| leader2_note =
| leader3 =
| leader3_type =
| leader3_label =
| leader3_party =
| leader3_note =
| leader4 =
| leader4_type =
| leader4_label =
| leader4_party =
| leader4_note =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public =
| public_type =
| public_label =
| public_note =
| visitation =
| visitation_type =
| visitation_label =
| visitation_date =
| visitation_note =
| access =
| access_type =
| access_label =
| access_note =
| discovery =
| discovery_type =
| discovery_label =
| discovery_note =
| discovery1 =
| discovery1_note =
| discovery2 =
| discovery2_note =
| discovery3 =
| discovery3_note =
| discovery4 =
| discovery4_note =
| discovery5 =
| discovery5_note =
| discovery6 =
| discovery6_note =
| discovery7 =
| discovery7_note =
| discovery_date =
| discovery_date_type =
| discovery_date_label =
| discovery_date_note =
| ascent =
| ascent_type =
| ascent_label =
| ascent_note =
| ascent1 =
| ascent1_note =
| ascent2 =
| ascent2_note =
| ascent3 =
| ascent3_note =
| ascent4 =
| ascent4_note =
| ascent5 =
| ascent5_note =
| ascent6 =
| ascent6_note =
| ascent7 =
| ascent7_note =
| ascent_date =
| ascent_date_type =
| ascent_date_label =
| ascent_date_note =
<!-- *** Koder *** -->
| timezone = [[Australian Eastern Standard Time|AEST]]
| timezone_type =
| timezone_label = Australia/Melbourne
| utc_offset = +10
| timezone_note =
| timezone_DST = [[Australian Eastern Daylight Time|AEDT]]
| timezone_type_DST =
| timezone_label_DST =
| utc_offset_DST = +11
| timezone_note_DST =
| iso_code =
| iso_code_type =
| iso_code_label =
| iso_subcode =
| iso_code_note =
| postal_town =
| postal_town_type =
| postal_town_label =
| postal_town_note =
| postal_code =
| postal_code_type =
| postal_code_label =
| postal_code_note =
| area_code =
| area_code_type =
| area_code_label =
| area_code_note =
| code =
| code_type =
| code_label =
| code_note =
| codea =
| codea_type =
| codea_label =
| codea_note =
| codeb =
| codeb_type =
| codeb_label =
| codeb_note =
| codec =
| codec_type =
| codec_label =
| codec_note =
| code1 =
| code1_type =
| code1_label =
| code1_note =
| code1a =
| code1a_type =
| code1a_label =
| code1a_note =
| code1b =
| code1b_type =
| code1b_label =
| code1b_note =
| code1c =
| code1c_type =
| code1c_label =
| code1c_note =
| code2 =
| code2_type =
| code2_label =
| code2_note =
| code3 =
| code3_type =
| code3_label =
| code3_note =
| code4 =
| code4_type =
| code4_label =
| code4_note =
<!-- *** Unesco m.m. *** -->
| whs_name =
| whs_name_note =
| whs_year =
| whs_year_note =
| whs_number =
| whs_number_note =
| whs_region =
| whs_region_note =
| whs_criteria =
| whs_criteria_note =
| category_iucn =
| category_iucn_note =
| topo_map =
| topo_type =
| topo_label =
| topo_maker =
| topo_note =
| topo1_map =
| topo1_maker =
| topo1_note =
| topo2_map =
| topo2_maker =
| topo2_note =
| topo3_map =
| topo3_maker =
| topo3_note =
| topo4_map =
| topo4_maker =
| topo4_note =
| topo5_map =
| topo5_maker =
| topo5_note =
| topo6_map =
| topo6_maker =
| topo6_note =
| topo7_map =
| topo7_maker =
| topo7_note =
| topo8_map =
| topo8_maker =
| topo8_note =
| topo9_map =
| topo9_maker =
| topo9_note =
| topo10_map =
| topo10_maker =
| topo10_note =
| topo11_map =
| topo11_maker =
| topo11_note =
| topo12_map =
| topo12_maker =
| topo12_note =
| topo13_map =
| topo13_maker =
| topo13_note =
| topo14_map =
| topo14_maker =
| topo14_note =
| topo15_map =
| topo15_maker =
| topo15_note =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free =
| free_type =
| free_label =
| free_note =
| free1 =
| free1_type =
| free1_label =
| free1_note =
| free2 =
| free2_type =
| free2_label =
| free2_note =
| free3 =
| free3_type =
| free3_label =
| free3_note =
| free4 =
| free4_type =
| free4_label =
| free4_note =
| free5 =
| free5_type =
| free5_label =
| free5_note =
| free6 =
| free6_type =
| free6_label =
| free6_note =
| free7 =
| free7_type =
| free7_label =
| free7_note =
| free8 =
| free8_type =
| free8_label =
| free8_note =
| free9 =
| free9_type =
| free9_label =
| free9_note =
| free10 =
| free10_type =
| free10_label =
| free10_note =
| free11 =
| free11_type =
| free11_label =
| free11_note =
| free12 =
| free12_type =
| free12_label =
| free12_note =
| free13 =
| free13_type =
| free13_label =
| free13_note =
| free14 =
| free14_type =
| free14_label =
| free14_note =
<!-- *** Karta *** -->
| map = {{Kartposition Australien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption =
| map_size =
| map_locator = Australien
| map_locator_x =
| map_locator_y =
| map_background =
| map1 =
| map1_caption =
| map1_size =
| map1_locator =
| map1_locator_x =
| map1_locator_y =
| map1_background =
| map2 =
| map2_caption =
| map2_size =
| map2_locator =
| map2_locator_x =
| map2_locator_y =
| map2_background =
<!-- *** KML *** -->
| KML =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| commons =
| commons_type =
| commons_label =
| commons_note =
| statistics =
| statistics_type =
| statistics_label =
| statistics_date =
| statistics_note =
| website =
| website_type =
| website_label =
| website_note =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes =
| footnotes_type =
| footnotes_label =
| footnotes_note =
| geonames = 8856912
}}

'''Mount Worth Park''' är <!--L.PRK-->en [[park]] i [[Australien]].<ref name = "gn8856912"/> Den ligger i kommunen <!--ADM2-->[[Baw Baw (region)|Baw Baw]] och delstaten <!--ADM1-->[[Victoria, Australien|Victoria]], omkring 100 kilometer sydost om delstatshuvudstaden [[Melbourne]].

Runt Mount Worth Park är det glesbefolkat, med {{formatnum:9}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/>. Närmaste större samhälle är [[Warragul]], omkring 15 kilometer norr om Mount Worth Park.

I omgivningarna runt Mount Worth Park växer i huvudsak [[städsegrön]] [[lövskog]].<ref name = "nasalandcover"/> Genomsnittlig [[årsnederbörd]] är {{formatnum:1343}} millimeter. Den regnigaste månaden är juni, med i genomsnitt {{formatnum:189}} mm [[nederbörd]], och den torraste är januari, med {{formatnum:59}} mm nederbörd.<ref name = "nasarain"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "gn8856912">[{{Geonameslänk|gnid=8856912|name=mount%20worth%20park}} Mount Worth Park] hos [{{Geonamesabout}} GeoNames.Org (cc-by)]; post uppdaterad 2014-04-10; databasdump nerladdad 2015-12-01</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasarain">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|titel= NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission|arkivurl= https://web.archive.org/web/20190419091014/https://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|arkivdatum= 19 april 2019}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

[[Kategori:Naturskydd i Victoria, Australien]]

Land: Australien

Delstat: Victoria

Kommun: Baw Baw

Tidszon: AEST (UTC+10)

- sommartid: AEDT (UTC+11)


text:
# Heinrich Lübke
Karl Heinrich Lübke, född 14 oktober 1894 i Enkhausen, Provinsen Westfalen, död 6 april 1972 i Bonn, var en tysk politiker som tillhörde Deutsche Zentrumspartei i Weimarrepubliken och senare kristdemokraterna (CDU) i Västtyskland.

## Biografi
Lübke invaldes 1949 i förbundsdagen som representant för CDU. Han var jordbruks-, närings- och skogsminister 1953–1959 och efterträdde 1959 Theodor Heuss som förbundspresident sedan Konrad Adenauer avstått från att kandidera till posten. Lübke omvaldes 1964 och avgick några månader i förtid 1969.

wikiname: svwiki

title: Heinrich Lübke

in_language: sv

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}
'''Karl ''Heinrich'' Lübke''', född [[14 oktober]] [[1894]] i [[Enkhausen]], [[Provinsen Westfalen]], död [[6 april]] [[1972]] i [[Bonn]], var en [[Tyskland|tysk]] politiker som tillhörde [[Deutsche Zentrumspartei]] i [[Weimarrepubliken]] och senare kristdemokraterna ([[CDU]]) i [[Västtyskland]].

==Biografi==
Lübke invaldes 1949 i förbundsdagen som representant för CDU. Han var jordbruks-, närings- och skogsminister 1953–1959 och efterträdde 1959 [[Theodor Heuss]] som [[förbundspresident]] sedan [[Konrad Adenauer]] avstått från att kandidera till posten. Lübke omvaldes 1964 och avgick några månader i förtid 1969.

==Källor==
*[[Bra Böckers lexikon]], 1979
===Noter===
<references/>
{{Tysklands förbundspresidenter}}

{{STANDARDSORTERING:Lybke, Heinrich}}

[[Kategori:CDU-politiker]]
[[Kategori:Tysklands jordbruksministrar]]
[[Kategori:Zentrumpolitiker]]
[[Kategori:Tysklands presidenter]]
[[Kategori:Födda 1894]]
[[Kategori:Avlidna 1972]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Storkorset av särskilda klassen av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden]]

title: Befattning

Befattning: Ledamot av Nordrhein-Westfalens lantdag · Nordrhein-Westfalens första lantdag och Nordrhein-Westfalens andra lantdag · Ledamot av Preussens lantdag · Ledamot av Förbundsdagen · första förbundsdagen, Arnsberg – Soest (1949–1950) · Ledamot av Förbundsdagen · andra förbundsdagen, Wesel I (1953–1957) · Ledamot av Förbundsdagen · tredje förbundsdagen, Wesel I (1957–1959) · Tysklands förbundspresident (1959–1969)

title: Politiskt parti

Politiskt parti: Centrumpartiet (1930–1933) · CDU (1945–1972)

Maka: Wilhelmine Lübke

title: Utmärkelser

Utmärkelser: Storkors av civila jordbruksförtjänstorden (1955) · Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden - stora kommendörskorset (1957) · Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden - storkors (1957) · Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden - storkors av särskilda klassen (1959) · Hedersmedborgare i Berlin (1962) · Rajamitrabhornorden (1962) · Harnack-medaljen (1964) · Storkorsriddare med kedja av Republiken Italiens förtjänstorden (1965) · Hedersmedborgare (1965) · Hedersmedborgare i Bonn (1966) · Hedersmedborgare (1968) · Hedersmedborgare (1968) · Hedersmedborgare (1968) · Chula Chom Klao-orden · Ojaswi Rajanya-orden · Järnkorset · Pahlaviorden · Storkorset av isländska falkorden · Storkorsriddare av Republiken Italiens förtjänstorden · Salomos orden · Sikatunaorden · Kameruns tapperhetsorden

title: Namnteckning

Namnteckning: Redigera Wikidata


text:
# Enicospilus leionotus
Enicospilus leionotus är en stekelart som först beskrevs av Tosquinet 1896.  Enicospilus leionotus ingår i släktet Enicospilus och familjen brokparasitsteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Enicospilus leionotus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Enicospilus leionotus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Brokparasitsteklar]]
| familia = Ichneumonidae
| genus_sv =
| genus = [[Enicospilus]]
| species_sv =
| species = '''Enicospilus leionotus'''
| taxon = Enicospilus leionotus
| taxon_authority = (Tosquinet, 1896)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Ichneumonoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms = ''Enicospilus lionotus'' <small>([[Schulz (auktor)|Schulz]], 1906)</small><ref name = "col313974"/>
}}

'''''Enicospilus leionotus'''''<ref name = "col316830"/> är en [[steklar|stekel]]art som först beskrevs av Tosquinet 1896.  ''Enicospilus leionotus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Enicospilus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[brokparasitsteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/enicospilus+leionotus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col316830">Tosquinet, J. (1896) Contributions a la faune entomologique de l'Afrique. Ichneumonides., Memoires de la Societe Entomologique de Belgique. 5:1-430.</ref>
<ref name = "source">''Taxapad Ichneumonoidea''. Yu D.S.K., 2009-05-04</ref>
<ref name = "col313974">Schulz, W.A. (1906) Spolia Hymenopterologica., Paderborn (Junfermann). 356 pp.</ref>
</references>

[[Kategori:Brokparasitsteklar]]
[[Kategori:Enicospilus|leionotus]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Ichneumonoidea

Familj: Brokparasitsteklar · Ichneumonidae

Släkte: Enicospilus

Art: Enicospilus leionotus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Enicospilus leionotus

Auktor: (Tosquinet, 1896)

title: Synonymer

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Pekka Myrberg
Pekka Juhani Myrberg, född den 30 december 1892 i Viborg, död den 8 november 1976 i Helsingfors, var en finländsk matematiker.
Myrberg blev docent vid Helsingfors universitet 1919 och professor vid Tekniska högskolan i Helsingfors 1926. Han författade förtjänstfulla arbeten inom funktionsteorin, bland vilka märks Über die automorphen Funktionen zweier komplexer Veränderlichen (1921) och Über die Existenz der Greenschen Funktion auf einer gegebenen Riemannschen Fläche (1933).
År 1972 utnämndes han till hedersledamot av Finska Vetenskapsakademien.

title: Pekka Myrberg

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}
'''Pekka Juhani Myrberg''', född den [[30 december]] [[1892]] i [[Viborg, Finland|Viborg]], död den [[8 november]] [[1976]] i [[Helsingfors]], var en [[Finland|finländsk]] [[matematiker]].

Myrberg blev [[docent]] vid [[Helsingfors universitet]] 1919 och [[professor]] vid [[Tekniska högskolan i Helsingfors]] 1926. Han författade förtjänstfulla arbeten inom [[funktionsteori]]n, bland vilka märks ''Über die automorphen Funktionen zweier komplexer Veränderlichen'' (1921) och ''Über die Existenz der Greenschen Funktion auf einer gegebenen Riemannschen Fläche'' (1933).

År 1972 utnämndes han till hedersledamot av [[Finska Vetenskapsakademien]].<ref>{{webbref|titel=Suomalaisen Tiedeakatemian kunniajäsenet |url=http://www.acadsci.fi/jasenet/kunniajasenet.htm |utgivare=Suomalainen Tiedeakatemia |hämtdatum=7 mars 2015 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20141015220049/http://www.acadsci.fi/jasenet/kunniajasenet.htm |arkivdatum=15 oktober 2014 }}</ref>

== Källor ==
<references/>
* {{bokref |redaktör=[[Gunnar Carlquist|Carlquist, Gunnar]] |år=1937 |titel=[[Svensk uppslagsbok]]. Bd 18 |utgivningsort=Malmö |utgivare=Svensk Uppslagsbok AB |sid=461}}

{{STANDARDSORTERING:Myrberg, Pekka Juhani}}

[[Kategori:Finländska professorer i matematik]]
[[Kategori:Personer verksamma vid Helsingfors universitet]]
[[Kategori:Personer verksamma vid Tekniska högskolan i Helsingfors]]
[[Kategori:Ledamöter av Finska Vetenskapsakademien]]
[[Kategori:Personer i Finland under 1900-talet]]
[[Kategori:Personer från Viborg, Finland]]
[[Kategori:Födda 1892]]
[[Kategori:Avlidna 1976]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Svensk uppslagsbok]]

title: Utmärkelser

Utmärkelser: Riddartecknet av I klass av Finlands Vita Ros’ orden (1936) · Kommendörstecknet av Finlands Lejons orden (1943) · Kommendörstecknet av I klass av Finlands Vita Ros’ orden (1951) · Kommendör av Nordstjärneorden (1952) · Storkorset av Finlands Lejons orden (1953) · Storkorset av Finlands Vita Ros’ orden (1959) · Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden – stora kommendörskorset med stjärna och axelrem (1961)


text:
# Phakopsora ampelopsidis
Phakopsora ampelopsidis är en svampart som beskrevs av Dietel & P. Syd. 1898. Phakopsora ampelopsidis ingår i släktet Phakopsora och familjen Phakopsoraceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Phakopsora ampelopsidis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Phakopsora ampelopsidis
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Basidiomycota
| divisio_sv = [[Basidiesvampar]]
| classis = [[Pucciniomycetes]]
| classis_sv =
| ordo = [[Pucciniales]]
| ordo_sv =
| familia = [[Phakopsoraceae]]
| familia_sv =
| genus = [[Phakopsora]]
| genus_sv =
| species = '''Phakopsora ampelopsidis'''
| species_sv =
| taxon = Phakopsora ampelopsidis
| taxon_authority = Dietel & P. Syd. 1898
| synonyms = ''Physopella ampelopsidis'' (Dietel & P. Syd.) Cummins & Ramachar 1959<ref>Cummins & Ramachar (1959) , In: Mycologia 50(5):742</ref>
''Angiopsora ampelopsidis'' (Dietel & P. Syd.) Thirum. & F. Kern 1949<ref>Thirum. & F. Kern (1949) , In: Mycologia 41(3):288</ref>
}}

'''''Phakopsora ampelopsidis''''' är en [[svampar]]t<ref>Dietel & P. Sydow (1898) , In: Hedwigia 37:217</ref> som beskrevs av Dietel & P. Syd. 1898. ''Phakopsora ampelopsidis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Phakopsora]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Phakopsoraceae]].<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/phakopsora+ampelopsidis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref><ref>''Species Fungorum''. Kirk P.M., 2010-11-23</ref>   Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name="COL"/>

==Källor==
<references/>

[[Kategori:Basidiesvampar]]
[[Kategori:Phakopsora|ampelopsidis]]

title: Systematik

Rike: Svampar · Fungi

Division: Basidiesvampar · Basidiomycota

Klass: Pucciniomycetes

Ordning: Pucciniales

Familj: Phakopsoraceae

Släkte: Phakopsora

Art: Phakopsora ampelopsidis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Phakopsora ampelopsidis

Auktor: Dietel & P. Syd. 1898

title: Synonymer

Synonymer: Physopella ampelopsidis (Dietel & P. Syd.) Cummins & Ramachar 1959 · Angiopsora ampelopsidis (Dietel & P. Syd.) Thirum. & F. Kern 1949


text:
# Axonopus rupestris
Axonopus rupestris är en gräsart som beskrevs av Gerrit Davidse. Axonopus rupestris ingår i släktet Axonopus och familjen gräs. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Axonopus rupestris

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|gräs|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Axonopus rupestris''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Gräsordningen]]
| ordo = Poales
| familia_sv = [[Gräs]]
| familia = Poaceae
| genus_sv =
| genus = [[Axonopus]]
| species_sv =
| species = '''Axonopus rupestris'''
| taxon = Axonopus rupestris
| taxon_authority = [[Gerrit Davidse|Davidse]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Axonopus rupestris'''''<ref name = "C132"/> är en [[gräs]]art som beskrevs av [[Gerrit Davidse]]. ''Axonopus rupestris'' ingår i [[släkte]]t ''[[Axonopus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[gräs]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9783805|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Davidse, 1987 ''In: Ann. Missouri Bot. Gard. 74: 416''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Gräs]]
[[Kategori:Axonopus|rupestris]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Gräsordningen · Poales

Familj: Gräs · Poaceae

Släkte: Axonopus

Art: Axonopus rupestris

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Axonopus rupestris

Auktor: Davidse


text:
# Popmusik
Popmusik eller bara pop är ett begrepp som först användes 1926, på engelska, som en förkortning för ordet "popular", bland annat populärmusik, men sedan slutet av 1950-talet har det under den alternativa benämningen pop handlat om en genre inom populärmusik, som ursprungligen karakteriserades som ett lättare alternativ till rock'n'roll.

## Historik
London blev snabbt ett centrum för popmusiken, som ansågs vara mindre rebellisk än den upproriska rockmusiken från USA.  I slutet på 1960-talet började man skilja mellan rock och pop. Popmusiken görs normalt av popgrupper med musiker, och/eller popartister som gruppens sångare eller sångare med separat kompgrupp, samt låtskrivare, musikproducent etc. I samband med en konsert / musikfestival eller en speciell lansering kallas en sådan artist eller grupp eller tillfällig sammansättning av artister för en akt.
Typiska popgrupper spelade mer kommersiellt gångbar musik, vars sånger snarare handlade om kärlek och dans än om politik och ungdomsrevolter, vilket ansågs harmlöst av det så kallade "etablissemanget". Dessa gruppers främsta kännemärke torde vara det (för den tiden) långa håret, kostymer samt Chelseaboots. Det långa håret utgjorde ett synnerligen irriterande inslag emot etablissemanget i denna tonårskultur. Typiska popgrupper under 1960-talet var bland andra The Beatles, The Hollies, The Animals och The Monkees. Några samtida svenska popgrupper var Tages, Shanes, Ola and the Janglers, Hep Stars och Hounds.
Som populärmusik räknas alltså så skilda artister och grupper som till exempel Michael Jackson, Abba, Alphaville, the Beatles, Bing Crosby, Madonna och Elvis Presley. Termerna populärmusik, konstmusik och folkmusik är dock alla problematiska då de utgår inte bara från hur musiken låter utan också hur den socialt konstrueras och uppfattas av publik och kritiker.

### 1950-talet
På 1950-talet var popmusik en synonym till rock'n'roll.

### 1960-talet
Under början av 1960-talet blev i Storbritannien pop en term för beat-musiken, med artister som The Beatles i spetsen. Andra populära popgrupper under denna tid var Hollies och Kinks. I USA fortsatte pop att användas som en synonym till rock'n'roll. I slutet av 1960-talet började rock att kontrasteras mot popen som en särskilt musikgenre, där pop fick beteckna bredare, mer lättsam och lättillgänglig musik.

### 1970-talet
Under andra halvan av 1970-talet var Abba och Bee Gees populära grupper i en tid då popmusiken fick ett discosound. Några andra framgångsrika artister och grupper under detta årtionde var Olivia Newton-John, Elton John, Electric Light Orchestra (ELO) och 10cc.
I Sverige fanns frånsett Abba vid framför allt decenniets början vissa svårigheter att etablera kommersiell popmusik, då proggrörelsen nådde framgångar och det inom det tidiga 1970-talets politiska vänster fanns starkt motstånd mot kommersiellt inriktad musik.

#### Disco
Under början av 1970-talet förknippades popmusik främst med den då omoderna musiken från 1960-talet. Discokulturen är en musikstil som skapades under 1970-talet. Den ursprungliga discokulturen växte fram på New Yorks nattklubbar under 1970-talets första år, och förknippades från början inte alls med popmusik. Musiken som spelades var soul, funk och latinamerikansk musik. I takt med att kulturen växte uppstod även discomusiken som en egen genre. 1975 brukar räknas som det år då discomusiken fick sitt kommersiella genombrott och musiken hade sin kommersiella storhetstid 1976-1979. Dansfilmen Saturday Night Fever kom 1977 och introducerade en lättsmält bild av discokulturen till en masspublik.
Det producerades aldrig speciellt mycket disco i Sverige. Musikrörelsen (proggen) hade fortfarande visst initiativ i det svenska musiklivet, och discons välproducerade musik med till synes ganska opolitiska texter ansågs stå för allt som var dåligt. De få exempel av svensk disco som ändå finns är Abba, vars album Voulez-Vous är gruppens mest discobetonade.
Mot slutet av 1970-talet började också musiken i viss mån att influeras av det tidiga 1960-talets musik, som kommit att inkluderas i begreppet pop, och benämningen blev inte längre lika belastande.

#### New wave
New wave är också en bred genre. Den var populär från mitten av 1970-talet fram till mitten av 1980-talet då populärmusikens pendel svängde åt det materialistiska hållet. Under 1990-talet lade sig nya band till med samma musik, men under andra kategorier som "alternative", "underground" med flera. New wave har ibland förklarats vara den musik som punkbanden spelade när de till slut blivit skickliga musiker. Detta stämmer bara till liten del, med band som exempelvis Ramones. New wave utvecklades snarare samtidigt och jämsides med punken med grupper/artister som Talking Heads, The Police, Blondie, Elvis Costello med flera. Det som är kännetecknande för new wave från 1977 och en bit in på 1980-talet är ifrågasättande sångtexter, drag av andra musikstilar som punk och reggae, blandade band med avseende på kön och etnicitet samt en stor bredd.

### 1980-talet
Under 1980-talet började synthar och trummaskiner, liksom synthprogrammerade stråkar, höras på många ställen i alltfler låtar. Först inom så kallad synthpop med grupper som Depeche Mode, Soft Cell och The Human League, men detta sound spred sig senare till övrig pop. Popmusiken var under 1980-talet ofta dansvänlig och med musikvideons födelse fick den visuella framtoningen en allt större betydelse. Framgångsrika artister och grupper var bland andra Michael Jackson, Milli Vanilli, Janet Jackson, Prince, A-ha och Madonna. I slutet av 1980-talet nådde den svenska popduon Roxette stora internationella framgångar.

### 1990-talet
Efter att det tidiga 1990-talet dominerats av "tuffare tag", med hårdrock, heavy metal, punk och grunge började under andra halvan av 1990-talet mer "lättsmält" musik, som brukar klassas som pop, återigen nå stora framgångar, med artister som Britney Spears och Christina Aguilera. Pojkband som Backstreet Boys och Five och tjejgrupper som Spice Girls blev populära. Kvinnliga artister skördade stora framgångar, och artister från allt fler länder nådde framgångar. Svenska Ace of Base blev stora internationellt.
I Sverige var tuggummipop populärt under slutet av 1990-talet. Dr. Bombay och Martin Svensson regerade bland svenska artister i genren. Punkpop blev åter populärt. Även hiphopen började få plats i musiksverige efter att Petter slagit igenom.

#### Indiepop
Indiepop är ett slags popmusik, där indie är en förkortning för "independent". Benämningen kommer från Storbritannien där mängden små, oberoende independentbolag växte upp som svampar ur jorden under och efter punkrörelsen.
De oberoende skivbolagen inriktade sig på utgivning av pop och rock som kanske inte alltid var så kommersiellt gångbar. Benämningen indie uppstod under 1980-talet, och på skivbolag som Stiff Records, Chiswick, Postcard, Sarah, Factory, Creation Records och Rough Trade sågs en ny stark våg av popmusik växa fram, ofta med rötterna i 1960-talets brittiska poptradition, även om begreppet indiepop är mycket vagt, då det innefattar en väldigt stor mängd stilar. Gemensamt för indiebanden var att de ansågs erbjuda ett alternativ till den mer putsade och glättiga kommersiellt inriktade listpopen.
Det största indiebandet under 1980-talet var förmodligen[källa behövs] The Smiths, lett av sångaren Morrissey som spelade lättillgänglig pop som även gjorde sig på hitlistorna, men som erbjöd mer intellektuella texter och en vass samhällskritik mot samtidens Storbritannien och dess premiärminister Margaret Thatcher.
Under 1990-talet började indiepopen i allt större skala krypa in på försäljningslistorna, och det hela kulminerade så småningom med britpop-vågen. Dessa band var liksom sina föregångare oftast gitarrbaserade med rötterna i 1960-talets pop och grupper som Oasis och Blur var mer än tydliga med sina influenser från till exempel Beatles och The Kinks.

### 2000-talet
Populära artister under 2000-talet var bland andra Britney Spears, Kelly Clarkson, Anastacia och Madonna. Genom TV-programmet American Idol i USA, som hade premiär den 11 juni 2002, producerades framgångsrika popstjärnor, och liknande TV-program startades i många andra länder. I Sverige vann Måns Zelmerlöw Melodifestivalen 2015 med operapoplåten Heroes. Bland andra Robyn och Agnes är några svenska internationella stjärnor.

### 2010-talet
Populära artister under 2010-talet var bland andra Lady Gaga, Maroon 5, Adele, Bruno Mars, Rihanna, Katy Perry, David Guetta, Sia, Ariana Grande, Nicki Minaj, Taylor Swift, Pitbull, Alan Walker, Drake, Beyonce, Jay-Z, Billie Eilish, One Direction, Harry Styles och Post Malone.

## Låtstruktur
En poplåt kan byggas upp på många olika sätt, men består vanligen av elementen intro, vers, brygga, refräng, stick och outro. Vilka av elementen som förekommer, och i vilken ordning, varierar kraftigt.
En klassisk poplåt med alla dessa element har uppbyggnaden intro, vers, brygga, refräng, vers, brygga, refräng, stick, brygga, dubbel refräng, outro.

title: Popmusik

wikitext:
{{Omdirigering|Pop}}
{{Infobox musikgenre
| namn = Popmusik
| färg =
| bgcolor = svart
| stilursprung = [[Folkmusik]], [[jazz]], [[Rhythm and blues|R & B]], [[rock'n'roll]]
| kulturella ursprung = [[1950-talet]], [[USA]], [[Storbritannien]]
| instrument = [[elgitarr]] - [[basgitarr|bas]] - [[trumset]] - [[keyboard]]
| popularitet = Global sedan [[1950-talet]]
| genrer som skapats ur denna genre = [[bluegrassmusik|Bluegrass]], [[dansband]],
| subgenrelista = Lista över genrer inom populärmusik
| subgenrer = [[Barockpop]] - [[Mashup (musik)|Bastardpop]] - [[Countrypop]]  - [[Danspop]] - [[Disco]] - [[Electropop|Electropop/Technopop]] - [[Folkpop]] -[[Housemusik]] - [[Indiepop]] - [[New romantic]] - [[New wave-musik|New wave]] - [[Noise pop]] - [[Operapop]] -   [[Poprap]] - [[Poprock]] - [[Psykedelisk pop]] - [[Powerpop]] - [[Punkpop]] - [[R&B]] - [[Sophistipop]] - [[Sunshine pop]] - [[Synthpop]] - [[Tonårspop]] - [[Tuggummipop]] - [[K-Pop]]
| regionala scener = Afrika: [[Afropop]]

Amerika: [[Música Popular Brasileira|Brasiliansk pop]], [[Latinopop]], [[Mexikansk popmusik|mexikansk pop]], [[träskpop|Louisianaträskpop]], [[amerikansk pop|US pop]]

Asien: [[Arabisk popmusik|Arabpop]], [[Arabeskmusik|Arabesk]], [[C-pop|kinesisk pop]], [[Filmi]], [[Indiskpop|Hindipop]], [[Kantonpop|Hongkongpop och kantonesisk pop]], [[Hongkongengelsk pop]], [[Pop sunda|indonesisk pop]], [[J-pop|japansk pop]], [[K-pop|Koreansk pop]], [[Mandopop|Mandarinpop]], [[Persisk popmusik|Persisk pop]], [[Taiwanesisk pop]], [[String (Thaipop)|Thaipop]], [[Turkisk popmusik|Turkisk pop]]

Europa: [[Austropop]], [[Britpop]], [[Discopolo]], [[Eurobeat]], [[Eurodisco]], [[Europop]], [[Fransk popmusik|Fransk pop]], [[Laïkó|grekisk laïkópop]], [[Italdans]], [[Italdisco]], [[Levenslied]], [[Nederpop]], [[rysk pop]], [[schlager]], [[vispop]], [[Pop- och rockscenen i Serbien|Serbisk pop]]
| relaterade ämnen = [[Populärkultur]] - [[Popduo]] - [[Pojkband]] - [[Tjejgrupp]] - [[Popikon]]
}}
[[Fil:트와이스(TWICE) G페스티벌 아시아 드림 콘서트 (8).jpg|miniatyr|Sydkoreanska gruppen [[Twice]] är ett exempel på [[K-pop]].]]
'''Popmusik''' eller bara '''pop''' är ett begrepp som först användes [[Musikåret 1926|1926]], på engelska, som en förkortning för ordet "popular"<ref name=OED>J. Simpson and E. Weiner, ''Oxford English Dictionary'' (Oxford: Oxford University Press, 1989), cf pop.</ref>, bland annat [[populärmusik]], men sedan slutet av [[1950-talet]] har det under den alternativa benämningen pop handlat om en [[musikgenre|genre]] inom [[populärmusik]], som ursprungligen karakteriserades som ett lättare alternativ till [[rock'n'roll]].<ref>{{Webbref |url = http://www.etymonline.com/index.php?term=pop|titel = Online Etymology Dictionary: pop|hämtdatum = 1 december 2007|format = html}}</ref><ref>{{Webbref |url = http://www.allmusic.com/explore/style/early-pop-rock-d283|titel = Allmusic genres: pop|hämtdatum = 1 december 2007|format = html}}</ref>

==Historik==
[[London]] blev snabbt ett centrum för popmusiken, som ansågs vara mindre rebellisk än den upproriska [[rockmusik]]en från [[USA]].  I slutet på 1960-talet började man skilja mellan rock och pop. Popmusiken görs normalt av '''popgrupper''' med musiker, och/eller '''[[artist|popartister]]''' som gruppens sångare eller sångare med separat kompgrupp, samt [[låtskrivare]], [[musikproducent]] etc. I samband med en [[konsert]] / [[musikfestival]] eller en speciell lansering kallas en sådan artist eller grupp eller tillfällig sammansättning av artister för en [[akt (musik)|akt]].

Typiska popgrupper spelade mer kommersiellt gångbar musik, vars sånger snarare handlade om [[kärlek]] och [[dans]] än om [[politik]] och ungdomsrevolter, vilket ansågs harmlöst av det så kallade "etablissemanget". Dessa gruppers främsta kännemärke torde vara det (för den tiden) långa håret, kostymer samt [[Chelseaboots]]. Det långa håret utgjorde ett synnerligen irriterande inslag emot etablissemanget i denna [[tonår]]skultur. Typiska popgrupper under 1960-talet var bland andra [[The Beatles]], [[The Hollies]], [[The Animals]] och [[The Monkees]]. Några samtida svenska popgrupper var [[Tages]], [[Shanes]], [[Ola and the Janglers]], [[Hep Stars]] och [[Hounds]].

Som populärmusik räknas alltså så skilda artister och grupper som till exempel [[Michael Jackson]], [[Abba]], [[Alphaville (musikgrupp)|Alphaville]], [[the Beatles]], [[Bing Crosby]], [[Madonna (artist)|Madonna]] och [[Elvis Presley]]. Termerna populärmusik, konstmusik och [[folkmusik]] är dock alla problematiska då de utgår inte bara från hur musiken låter utan också hur den socialt konstrueras och uppfattas av publik och kritiker.

===1950-talet ===
På 1950-talet var popmusik en synonym till [[rock'n'roll]].

=== 1960-talet ===
Under början av [[1960-talet]] blev i [[Storbritannien]] pop en term för beat-musiken, med artister som The Beatles i spetsen. Andra populära popgrupper under denna tid var [[Hollies]] och [[Kinks]]. I USA fortsatte pop att användas som en synonym till [[rock'n'roll]]. I slutet av 1960-talet började rock att kontrasteras mot popen som en särskilt musikgenre, där pop fick beteckna bredare, mer lättsam och lättillgänglig musik.

=== 1970-talet ===
Under andra halvan av [[1970-talet]] var Abba och [[Bee Gees]] populära grupper i en tid då popmusiken fick ett [[disco]]sound. Några andra framgångsrika artister och grupper under detta årtionde var [[Olivia Newton-John]], [[Elton John]], [[Electric Light Orchestra]] (ELO) och [[10cc]].

I [[Sverige]] fanns frånsett Abba vid framför allt decenniets början vissa svårigheter att etablera kommersiell popmusik, då [[proggmusik|proggrörelsen]] nådde framgångar och det inom det tidiga [[68-vänstern|1970-talets politiska vänster]] fanns starkt motstånd mot kommersiellt inriktad musik.

==== Disco ====
{{Huvudartikel|Disco}}
Under början av 1970-talet förknippades popmusik främst med den då omoderna musiken från 1960-talet. Discokulturen är en musikstil som skapades under 1970-talet. Den ursprungliga discokulturen växte fram på [[New York]]s nattklubbar under 1970-talets första år, och förknippades från början inte alls med popmusik. Musiken som spelades var [[Soulmusik|soul]], [[funk]] och latinamerikansk musik. I takt med att kulturen växte uppstod även discomusiken som en egen genre. 1975 brukar räknas som det år då discomusiken fick sitt kommersiella genombrott och musiken hade sin kommersiella storhetstid 1976-1979. Dansfilmen [[Saturday Night Fever]] kom [[Filmåret 1977|1977]] och introducerade en lättsmält bild av discokulturen till en masspublik.

Det producerades aldrig speciellt mycket disco i Sverige. Musikrörelsen ([[progg]]en) hade fortfarande visst initiativ i det svenska musiklivet, och discons välproducerade musik med till synes ganska opolitiska texter ansågs stå för allt som var dåligt. De få exempel av svensk disco som ändå finns är [[Abba]], vars album ''[[Voulez-Vous]]'' är gruppens mest discobetonade.

Mot slutet av 1970-talet började också musiken i viss mån att influeras av det tidiga 1960-talets musik, som kommit att inkluderas i begreppet pop, och benämningen blev inte längre lika belastande.

==== New wave ====
{{Huvudartikel|New wave-musik}}
New wave är också en bred genre. Den var populär från mitten av 1970-talet fram till mitten av 1980-talet då populärmusikens pendel svängde åt det materialistiska hållet. Under 1990-talet lade sig nya band till med samma musik, men under andra kategorier som "alternative", "underground" med flera. New wave har ibland förklarats vara den musik som [[punk]]banden spelade när de till slut blivit skickliga musiker. Detta stämmer bara till liten del, med band som exempelvis [[Ramones]]. New wave utvecklades snarare samtidigt och jämsides med punken med grupper/artister som [[Talking Heads]], [[The Police]], [[Blondie (musikgrupp)|Blondie]], [[Elvis Costello]] med flera. Det som är kännetecknande för new wave från 1977 och en bit in på 1980-talet är ifrågasättande sångtexter, drag av andra musikstilar som punk och [[reggae]], blandade band med avseende på kön och etnicitet samt en stor bredd.

=== 1980-talet ===
Under [[1980-talet]] började [[synthesizer|synthar]] och [[trummaskin]]er, liksom synthprogrammerade [[stråkinstrument|stråkar]], höras på många ställen i alltfler låtar. Först inom så kallad [[synthpop]] med grupper som [[Depeche Mode]], [[Soft Cell]] och [[The Human League]], men detta sound spred sig senare till övrig pop. Popmusiken var under 1980-talet ofta [[dans]]vänlig och med [[musikvideo]]ns födelse fick den visuella framtoningen en allt större betydelse. Framgångsrika artister och grupper var bland andra [[Michael Jackson]], [[Milli Vanilli]], [[Janet Jackson]], [[Prince (artist)|Prince]], [[A-ha]] och [[Madonna (artist)|Madonna]]. I slutet av 1980-talet nådde den svenska popduon [[Roxette]] stora internationella framgångar.

=== 1990-talet ===
[[Fil:Michael Jackson 1984.jpg|miniatyr|Michael Jackson, ofta kallad "Kungen av Pop".]]
Efter att det tidiga [[1990-talet]] dominerats av "tuffare tag", med [[hårdrock]], [[heavy metal]], [[punk]] och [[grunge]] började under andra halvan av 1990-talet mer "lättsmält" musik, som brukar klassas som pop, återigen nå stora framgångar, med artister som [[Britney Spears]] och [[Christina Aguilera]]. [[Pojkband]] som [[Backstreet Boys]] och [[Five (musikgrupp)|Five]] och [[tjejgrupp]]er som [[Spice Girls]] blev populära. Kvinnliga artister skördade stora framgångar, och artister från allt fler länder nådde framgångar. Svenska [[Ace of Base]] blev stora internationellt.

I Sverige var [[tuggummipop]] populärt under slutet av 1990-talet. [[Dr. Bombay]] och [[Martin Svensson (artist)|Martin Svensson]] regerade bland svenska artister i genren. [[Punkpop]] blev åter populärt. Även [[hiphop]]en började få plats i musiksverige efter att [[Petter (artist)|Petter]] slagit igenom.

==== Indiepop ====
{{Huvudartikel|Indie}}
'''Indiepop''' är ett slags '''popmusik''', där indie är en förkortning för "[[wikt:sv:independent|independent]]". Benämningen kommer från Storbritannien där mängden små, oberoende independentbolag växte upp som svampar ur jorden under och efter punkrörelsen.

De oberoende skivbolagen inriktade sig på utgivning av pop och rock som kanske inte alltid var så kommersiellt gångbar. Benämningen indie uppstod under 1980-talet, och på skivbolag som [[Stiff Records]], [[Chiswick Records|Chiswick]], [[Postcard Records|Postcard]], [[Sarah Records|Sarah]], [[Factory Records|Factory]], [[Creation Records]] och [[Rough Trade]] sågs en ny stark våg av popmusik växa fram, ofta med rötterna i 1960-talets brittiska poptradition, även om begreppet indiepop är mycket vagt, då det innefattar en väldigt stor mängd stilar. Gemensamt för indiebanden var att de ansågs erbjuda ett alternativ till den mer putsade och glättiga kommersiellt inriktade listpopen.
[[Fil:Morrissey-Alexander-Film-.jpg|vänster|miniatyr|239x239px|Morissey, sångare i The Smiths.]]
Det största indiebandet under 1980-talet var förmodligen{{Källa behövs||2010-08}} [[The Smiths]], lett av sångaren [[Morrissey]] som spelade lättillgänglig pop som även gjorde sig på hitlistorna, men som erbjöd mer intellektuella texter och en vass samhällskritik mot samtidens Storbritannien och dess premiärminister [[Margaret Thatcher]].

Under 1990-talet började indiepopen i allt större skala krypa in på försäljningslistorna, och det hela kulminerade så småningom med [[britpop]]-vågen. Dessa band var liksom sina föregångare oftast gitarrbaserade med rötterna i 1960-talets pop och grupper som [[Oasis]] och [[Blur]] var mer än tydliga med sina influenser från till exempel [[Beatles]] och [[The Kinks]].

=== 2000-talet ===
Populära artister under [[2000-talet (decennium)|2000-talet]] var bland andra [[Britney Spears]], [[Kelly Clarkson]], [[Anastacia]] och [[Madonna (artist)|Madonna]]. Genom TV-programmet ''[[American Idol]]'' i USA, som hade premiär den 11 juni [[Musikåret 2002|2002]], producerades framgångsrika popstjärnor, och liknande TV-program startades i många andra länder. I Sverige vann [[Måns Zelmerlöw]] [[Melodifestivalen]] [[Musikåret 2015|2015]] med [[operapop]]låten ''[[Heroes (Måns Zelmerlöw)|Heroes]]''. Bland andra [[Robyn]] och [[Agnes Carlsson|Agnes]] är några svenska internationella stjärnor.

===2010-talet===
Populära artister under [[2010-talet]] var bland andra [[Lady Gaga]], [[Maroon 5]], [[Adele]], [[Bruno Mars]], [[Rihanna]], [[Katy Perry]], [[David Guetta]], [[Sia Furler|Sia]], [[Ariana Grande]], [[Nicki Minaj]], [[Taylor Swift]], [[Pitbull (artist)|Pitbull]], [[Alan Walker (musikproducent)|Alan Walker]], [[Drake (artist)|Drake]], [[Beyonce]], [[Jay-Z]], [[Billie Eilish]], [[One Direction]], [[Harry Styles]] och [[Post Malone]].

== Låtstruktur ==
En poplåt kan byggas upp på många olika sätt, men består vanligen av elementen [[Intro (musik)|intro]], [[strof|vers]], [[Brygga (musik)|brygga]], [[refräng]], [[Stick (musik)|stick]] och [[outro]]. Vilka av elementen som förekommer, och i vilken ordning, varierar kraftigt.

En klassisk poplåt med alla dessa element har uppbyggnaden intro, vers, brygga, refräng, vers, brygga, refräng, stick, brygga, dubbel refräng, outro.

== Subkulturer ==
{{Huvudartikel|Poppare}}

== Se även ==
* [[Hårdrock]]
* [[Rockmusik]]
* [[Eurodisco]]
* [[Jazz]]
* [[Schlager]]
* [[Popvänstern]]
* [[Popkonst]]
* [[Indiepop]]
* [[Britpop]]
* [[Italiensk pop]]
* [[Dansmusik]]
* [[J-pop]]
* [[K-pop]]
* [[Poppare]]

== Referenser ==
{{översatt|url=http://en.wikipedia.org/wiki/Pop_music|språkversion=engelskspråkiga}}
=== Noter ===
<references/>

== Externa länkar ==
* [http://www.svenskpophistoria.se Svensk pophistoria - Sveriges tolv största popgrupper på sextiotalet]
* [http://www.allmusic.com/explore/style/early-pop-rock-d283 Musikgenren pop] på [[Allmusic]]
* [http://pop-radio.50webs.com Pop Online Radio Stations]
* [http://www.popmusicinfo.com Popmusicinfo - databas med fokus på musik från 60-talet med många svenska artister]

{{Musikgenrer}}

[[Kategori:Popmusik| ]]

Stilursprung: Folkmusik, jazz, R & B, rock'n'roll

Kulturellt · ursprung: 1950-talet, USA, Storbritannien

Instrument: elgitarr - bas - trumset - keyboard

Popularitet: Global sedan 1950-talet

Påverkat: Bluegrass, dansband

Subgenrer: Barockpop - Bastardpop - Countrypop - Danspop - Disco - Electropop/Technopop - Folkpop -Housemusik - Indiepop - New romantic - New wave - Noise pop - Operapop - Poprap - Poprock - Psykedelisk pop - Powerpop - Punkpop - R&B - Sophistipop - Sunshine pop - Synthpop - Tonårspop - Tuggummipop - K-Pop

Regional · miljö: Afrika: Afropop · Amerika: Brasiliansk pop, Latinopop, mexikansk pop, Louisianaträskpop, US pop · Asien: Arabpop, Arabesk, kinesisk pop, Filmi, Hindipop, Hongkongpop och kantonesisk pop, Hongkongengelsk pop, indonesisk pop, japansk pop, Koreansk pop, Mandarinpop, Persisk pop, Taiwanesisk pop, Thaipop, Turkisk pop · Europa: Austropop, Britpop, Discopolo, Eurobeat, Eurodisco, Europop, Fransk pop, grekisk laïkópop, Italdans, Italdisco, Levenslied, Nederpop, rysk pop, schlager, vispop, Serbisk pop


text:
# Acyrthosiphon pentatrichopus
Acyrthosiphon pentatrichopus är en insektsart som beskrevs av Hille Ris Lambers 1974. Acyrthosiphon pentatrichopus ingår i släktet Acyrthosiphon och familjen långrörsbladlöss. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Acyrthosiphon pentatrichopus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-04}}
{{Taxobox
| name = ''Acyrthosiphon pentatrichopus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Långrörsbladlöss]]
| familia = Aphididae
| genus_sv =
| genus = [[Acyrthosiphon]]
| species_sv =
| species = '''Acyrthosiphon pentatrichopus'''
| taxon = Acyrthosiphon pentatrichopus
| taxon_authority = Hille Ris Lambers, 1974
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Aphidoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Acyrthosiphon pentatrichopus'''''<ref name = "col62730"/><ref name = "col62777"/><ref name = "col63240"/> är en [[insekter|insektsart]] som beskrevs av Hille Ris Lambers 1974. ''Acyrthosiphon pentatrichopus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Acyrthosiphon]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[långrörsbladlöss]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/acyrthosiphon+pentatrichopus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col62730">Eastop & Hille Ris Lambers (1976) , Survey of the world’s aphids, Dr. W. Junk, The Hague 573 pp</ref>
<ref name = "col62777">Remaudière, G. & M. Remaudière (1997) , Catalogue of the World’s Aphididae, INRA, Paris 473 pp</ref>
<ref name = "col63240">Hille Ris Lambers (1974) On American aphids, with descriptions of a new genus and some new species, Tijdschrift voor Entomologie 117(4):103-155</ref>
<ref name = "source">''AphidSF: Aphid Species File''. Favret C., 2010-04-14</ref>
</references>

[[Kategori:Långrörsbladlöss]]
[[Kategori:Acyrthosiphon|pentatrichopus]]

title: Systematik

Ordning: Halvvingar · Hemiptera

Överfamilj: Aphidoidea

Familj: Långrörsbladlöss · Aphididae

Släkte: Acyrthosiphon

Art: Acyrthosiphon pentatrichopus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Hille Ris Lambers, 1974


text:
# San Martín Morelos
San Martín Morelos är en ort i Mexiko, tillhörande kommunen Jiquipilco i den nordvästra delen av delstaten Mexiko. Orten hade 851 invånare vid folkräkningen 2010.

title: San Martín Morelos

wikitext:
{{geobox
| 1                                 = Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = San Martín Morelos
| native_name                       =
| other_name                        =
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             =
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Mexiko
| country_flag                      = true
| state                             = [[Mexiko (delstat)|Mexiko]]
| state_type                        = Delstat
| region                            =
| region_type                       =
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      = [[Jiquipilco (kommun)|Jiquipilco]]
| municipality_type                 = Kommun
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         =
| lat_d                             = 19.53194
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = -99.6825
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 851
| population_date                   = 2010
| population_note                   =
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[Central Standard Time|CST]]
| utc_offset                        = -6
| timezone_DST                      = [[Central Daylight Time|CDT]]
| utc_offset_DST                    = -5
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Mexiko|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Mexiko
| map_locator                       = Mexiko
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| timezone_label                    = America/Mexico_City
}}

'''San Martín Morelos''' är en ort i [[Mexiko]], tillhörande kommunen [[Jiquipilco (kommun)|Jiquipilco]] i den nordvästra delen av delstaten [[Mexiko (delstat)|Mexiko]]. Orten hade 851 invånare vid folkräkningen 2010.<ref>{{webbref |url=http://www.microrregiones.gob.mx/catloc/LocdeMun.aspx?tipo=clave&campo=loc&ent=15&mun=047 |titel=Catálogo de Localidades |verk=INEGI |utgivare=SEDESOL |språk=spanska |hämtdatum=26 februari 2021 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20200618040746/http://www.microrregiones.gob.mx/catloc/LocdeMun.aspx?tipo=clave&campo=loc&ent=15&mun=047 |arkivdatum=18 juni 2020 }}</ref>

== Referenser ==
<references/>

{{Jiquipilco}}
[[Kategori:Orter i Jiquipilco]]

Land: Mexiko

Delstat: Mexiko

Kommun: Jiquipilco

Tidszon: CST (UTC-6)

- sommartid: CDT (UTC-5)


text:
# Tim Prins
Tim Prins, född 3 augusti 2003 i Joure, är en nederländsk skridskoåkare.

## Karriär
I januari 2024 tog Prins brons på 1 000 meter vid EM i Heerenveen. Följande månad tog han silver i lagsprint tillsammans med Janno Botman och Jenning de Boo vid distans-VM i Calgary, endast två tusendelar bakom guldmedaljören Kanada.
I januari 2025 tog Prins brons i sprint vid EM i Heerenveen.

title: Tim Prins

wikitext:
{{Faktamall biografi WD}}
{{MedaljStart}}
{{MedaljSport|[[Hastighetsåkning på skridskor]], herrar}}
{{MedaljLand|Nederländerna}}
{{MedaljTävling|[[Distans-VM i hastighetsåkning på skridskor|Distans-VM]]}}
{{MedaljSilver|[[Distans-VM i hastighetsåkning på skridskor 2024|Calgary 2024]]|Lagsprint}}

{{MedaljTävling|[[Europamästerskapen i hastighetsåkning på skridskor|Europamästerskapen]]}}
{{MedaljBrons|[[Europamästerskapen i hastighetsåkning på skridskor 2024|Heerenveen 2024]]|1 000 m}}
{{MedaljBrons|[[Europamästerskapen i hastighetsåkning på skridskor 2025|Heerenveen 2025]]|Sprint}}
{{MedaljSlut}}
'''Tim Prins''', född 3 augusti 2003 i [[Joure]], är en [[nederländerna|nederländsk]] [[Hastighetsåkning på skridskor|skridskoåkare]].

==Karriär==
I januari 2024 tog Prins brons på 1 000 meter vid [[Europamästerskapen i hastighetsåkning på skridskor 2024|EM i Heerenveen]].<ref>{{webbref |url=https://www.grootheerenveen.nl/nieuws/sport/75334/tim-prins-debuteert-met-bronzen-medaille-op-de-1-500-meter |titel=Tim Prins debuteert met bronzen medaille op de 1.000 meter |utgivare=grootheerenveen.nl |datum=5 januari 2024 |hämtdatum=6 januari 2024}}</ref> Följande månad tog han silver i lagsprint tillsammans med [[Janno Botman]] och [[Jenning de Boo]] vid [[Distans-VM i hastighetsåkning på skridskor 2024|distans-VM i Calgary]], endast två tusendelar bakom guldmedaljören Kanada.<ref>{{webbref |url=https://nos.nl/artikel/2509049-spektakel-bij-teamsprint-op-wk-mannen-missen-wereldtitel-nipt-rit-bij-vrouwen-mislukt |titel=Spektakel bij teamsprint op WK: mannen missen wereldtitel nipt, rit bij vrouwen mislukt |utgivare=nos.nl |datum=15 februari 2024 |hämtdatum=12 januari 2025 |språk=nederländska}}</ref>

I januari 2025 tog Prins brons i sprint vid [[Europamästerskapen i hastighetsåkning på skridskor 2025|EM i Heerenveen]].<ref>{{webbref |url=https://isu-skating.com/speed-skating/news/de-boo-ned-powers-to-european-sprint-title-as-norwegians-battle-for-allround-history/ |titel=De Boo (NED) powers to sprint gold as Norwegians face off for Allround history |utgivare=isu-skating.com |datum=12 januari 2025 |hämtdatum=12 januari 2025}}</ref>

==Källor==
*[https://isu.html.infostradasports.com/cache/TheASP.asp@PageID%3D103037&SportID%3D103&Personid%3D2245726&TaalCode%3D2&StyleID%3D0&Cache%3D2.html?794445 Tim Prins] på [[International Skating Union]]s webbplats

===Noter===
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Prins, Tim}}
[[Kategori:Nederländska skridskoåkare]]
[[Kategori:Födda 2003]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Personer från Joure]]

Född: 3 augusti 2003 (21 år)

Medborgare i: Konungariket Nederländerna

Sysselsättning: Skridskoåkare

title: Distans-VM

Silver: Calgary 2024 · Lagsprint

title: Europamästerskapen

Brons:
Heerenveen 2024 · 1 000 m
Heerenveen 2025 · Sprint