text:
# Mexico City
Mexico City (staden Mexiko, spanska: Ciudad de México, tidigare även D.F. för Distrito Federal och i vardagligt tal CDMX) är Mexikos huvudstad. Det är det viktigaste ekonomiska, industriella och kulturella centret i landet, och den största staden med cirka 9,2 miljoner människor 2020 (jämför med 8,8 miljoner invånare 2009). Mexico Citys storstadsområde (Zona Metropolitana del Valle de México) hade cirka 21,0 miljoner invånare år 2009, vilket gör det till ett av de folkrikaste i världen.

## Namn
Namnet Mexico kommer från det namnet som aztekerna använde om sig själva, "Mexica", uttalat mesjíka. Efter den spanska erövringen blev Mexico (uttalat mékjikå) namnet på huvudstaden, och långt senare blev det namnet för hela landet. Vanligtvis kallar mexikanarna staden för Mexico. När det finns risk för förväxlingar används Distrito Federal, förkortat DF (uttalat "De effe"), eller det mer officiellt klingande Ciudad de México, Mexiko stad. När mexikanerna önskar precisera att de talar om landet Mexiko, används oftast "La República Mexicana".
Mexico City har fått namnet Ciudad de los palacios, "palatsens stad". Informellt kallas staden också Anahuac vilket på nahuatl betyder vattenhimmel och är namnet för Mexikodalen. Invånarna kallas "capitalinos" (huvudstadsborna) eller "defeño". Inflyttade till staden kallas chilangos.

## Historia
Mexico City ligger i ett område präglat av 3 000 år gammal precolumbiansk (före Christofer Columbus) kultur. Själva stadens historia går dock bara tillbaka till perioden motsvarande europeisk medeltid.

### Tenochtitlán
Staden grundlades 1326 med namnet Tenochtitlán. Enligt legenden skulle aztekernas långa vandring avslutas på den plats där de såg en örn äta en orm på en kaktus, vilket kan ses i Mexikos flagga. Detta observerades på en ö i Texcocosjön, och där anlade aztekerna sin huvudstad. Där kunde de driva ett rikt jordbruk på öar och anlagda öar, så kallade chinampas.
Den stad som mötte de spanska erövrarna år 1519 kunde mäta sig med de största europeiska städerna och dominerades av en rad pyramider, den största vigd till guden Huizilopochtli. Diken anlades för att skydda staden mot översvämningar och broar byggdes för att få kontakt med förstäderna på fastlandet. Grannön Tlatelolco fungerade som den stora marknaden i staden. Invånarantalet vid denna tid beräknas till omkring 200 000 till 300 000.

### Den spanska erövringen
Spanjorerna ankom området år 1519. Efter några inledande militärangrepp mot spanjorerna beslutade aztekkungen Moctezuma II att inbjuda dem till huvudstaden. Spanjorerna under Hernán Cortés samt flera tusen allierade krigare från Tlaxcala och Golfkusten tillbringade vintern mellan 1519 och 1520 som Moctezumas gäster. Förhållandet mellan dem och aztekerna blev emellertid allt mer påfrestat, både på grund av spanjorernas törst efter rikedomar och då spanjorerna reagerade negativt på de människooffer som pågick. Det slutade med att Moctezuma först blev tagen som gisslan och därefter dödades av antingen spanjorer eller av missnöjda azteker. Efter Moctezumas död flydde spanjorerna från staden den 30 juni 1520 och två tredjedelar av dessa blev mördade eller offrade till gudarna i det som kallas La noche triste, den sorgliga natten. Cortés kom emellertid undan till sina allierade i Tlaxcala. Samtidigt härjades staden av smittkoppor, en då okänd sjukdom i Amerika, som tog livet av en stor andel av befolkningen. I april 1521 angreps staden av Cortés och ett hundratal spanjorer samt cirka 100 000 stamkrigare från Tlaxcala, Golfkusten och andra fiender till aztekerna. Båtar hade i februari 1521 burits över bergen i delar med hjälp av 20 000 medhjälpare från ursprungsbefolkningen. och sedan byggts ihop och sjösatts vid Tetzcoco. En kanal byggdes även av 40 000 arbetare från urfolken för att kunna anfalla och belägra Tenochtitlan i april. Aztekerna satte sig till motangrepp, och östaden blev belägrad och långsamt nedkämpad. Först den 13 augusti 1521 upphörde striderna, och kanske 40 000 dödades i stadsdelen Tlatelolco, försvararnas sista skans.

### Huvudstad i Nya Spanien
Staden låg fullständigt i ruiner och blev återuppbyggd från grunden av spanjorerna. Sten från den stora pyramiden användes till att bygga den första katedralen som stod på samma plats. Staden döptes till México och var spanjorernas utgångspunkt vid vidare erövring mot söder, väst och norr. Staden var huvudstad för vicekungadömet Nya Spanien, och tillsammans med Lima i Peru den viktigaste av alla spanska kolonistäder i Amerika. Hela Mexiko, sydvästra delen av nutidens USA, Centralamerika, öarna i Karibien och Filippinerna styrdes från Mexico City. Universitetet grundades 1551 och är bland de äldsta i Amerika. Den första katedralen ersattes av den enorma Catedral Metropolitana från 1573. Under erövringen var emellertid dikena ödelagda varför staden ofta blev utsatt för översvämning. De fuktiga förhållandena gjorde också Mexico City till en osund stad.

### Befrielsekriget
Upproret mot spanjorerna år 1810 startade i delstaten Guanajuato. Den 30 oktober 1810 slog emellertid upprorsstyrkorna de spanska trupperna vid Monte de las Cruces nära Mexico City och gavs möjlighet att erövra staden. Ledaren Miguel Hidalgo valde senare att inte angripa staden. Först år 1821 blev staden erövrad av Agustín de Iturbide. Under denna tiden hade staden 160 000 invånare och var den största i Amerika.

### Självständighet
De första årtiondena i Mexico Citys historia som huvudstad i det självständiga Mexiko var ganska turbulenta och staden utvecklades mycket långsamt. Under kejsar Ferdinand Maximilian och president Porfirio Díaz från 1860-talet blev staden förskönad och utbyggd och ett exempel är den enorma avenyn Paseo de la Reforma och kulturpalatset Bellas Artes. Den mexikanska revolutionen från 1910 ledde till stopp i tillväxten och stor nöd bland befolkningen. Från 1920-talet fortsatte staden växa kraftigt, och staden blev förskönad av de stora freskomålningarna skapade i revolutionär glöd.
Staden har under 1900-talet haft en explosiv tillväxt i invånarantalet. År 1950 hade Mexico City 3 miljoner invånare, år 2000 20 miljoner. Idag är dock tillväxten inte lika stark.
Mexico City var värdort för Olympiska sommarspelen i oktober 1968. Spelen hotades av massakern på protesterande studenter i Tlatelolco den 2 oktober, några få dagar före öppningsceremonin. År 1985 dödades 20 000 människor i ett jordskalv som mätte 8,5 på Richterskalan.

## Geografi och natur
Mexico City är beläget centralt i inlandet i den södra halvan av Mexiko, på en platå ca 2 300 meter över havet. Staden omges av flera vulkaner med toppar på över 5 500 meter över havet; högst är Popocatépetl i syd. Bergen stänger inne luftföroreningarna i storstaden och bidrar därmed till försämring av luftkvaliteten.
Från början låg staden på öar ute i Texcocosjön, men sjön är idag nästan uttorkad. Bara i sydost, i Xochimilco, finns rester kvar av sjön. Uttappningen av sjön och sänkningen av grundvattennivån har medfört att vissa äldre hus sjunker eller drabbas av sättningar, och stora summor pengar satsas på att ta vara på husen. Det finns, trots folkmängden, plats för grönområden innanför stadsgränsen och hela den södra delen av Distrito Federal utgörs av skogsområden.

### Geologi
Staden ligger i ett jordskalvsområde och mest utsatt för ödeläggelser är området som ligger på den gamla sjöbottnen, däribland stadens centrum. Något tryggare är de stadsdelar som ligger i den södra delen, då de ligger på en fastare grund.

### Klimat
På grund av höjden över havet har Mexico City ett behagligt subtropiskt höglandsklimat. Endast mellan april och juni blir det mycket varmt mitt på dagen, tidvis över 30 °C, resten av året ligger dagstemperaturen runt 20 °C, något lägre vintertid, något högre sommartid. På sommaren ligger nattemperaturen på 10-12 °C, på vintern kan den gå ned mot noll. Från oktober till maj är det torrperiod, och från juni till september är det regntid då det kan komma kraftiga men kortvariga regn.
Årsmedeltemperaturen ligger på 16,5 °C. Årsnederbörden är i genomsnitt ca 900 millimeter. Maj är den varmaste månaden med 18,6 °C, medan det i december och januari är kallast med 13,8 °C. Mest regn faller i augusti med ett snitt på 194 millimeter, medan det i januari ligger på 10 millimeter.

### Stadsdelar
- Staty i Coyoacán.
- Största kanalen i de flytande trädgårdarnas stad, 1934.

#### Centro histórico
Centralt i Mexico City ligger Zócalotorget. Vid torget ligger stadens gamla katedral, ruiner från den gamla Tenochtitlan och Palacio Nacional. Runt detta ligger Centro histórico, det historiska centrumet, ett område fyllt av kyrkor, palats och hus i kolonialstil. Det historiska centrumet finns uppsatt på Unescos världsarvslista. Mot väst ligger Alameda, ett öppet parkområde med palatset Bellas Artes, huvudscenen för scenkonst i Mexiko.

#### La Reforma
Stadens centrala gata är Paseo de la Reforma. Denna 12 kilometer långa aveny anlades från början av kejsar Maximilian på 1860-talet. Längs denna aveny ligger flera berömda monument, bland annat det mest kända, El Ángel de la Independencia. "Självständighetsängeln" byggdes år 1910 för att fira hundraårsjubileet för Mexikos självständighet, och är starkt inspirerat av Siegessäule i Berlin. Söder om Reforma finns nöjeskvarteret Zona Rosa, med gator uppkallade efter europeiska storstäder (Calle Oslo är en liten bakgata), och elegant shopping och uteliv.

#### Chapultepec
Den berömda höjden Chapultepec, "gräshoppskullen", ligger i utkanten av centrumet. På höjden ligger den 6 km² stora parken med samma namn, med Chapultepecslottet i mitten. Chapultepec var en viktig plats redan under aztektiden, och har sedan dess haft en central roll i landets historia. Idag är parken ett populärt rekreationsområde för stadens invånare och innehåller bland annat stadens historiska museum och en djurpark.
Det nationella antropologiska museet har en bred representation av landets precolumbianska kultur (före Columbus) på bottenvåningen. På övervåningen presenteras hur dessa kulturer ser ut idag. Detta är ett av världens finaste arkeologiska museer och ofta kan besökare få se representanter för totonacfolket visa fram "voladores"-ceremonin (med fyra uppochnedvända flygande män).

#### Coyoacán
Området Coyoacán i söder, som tidigare var en egen stad, är ett annat trivsamt område med restauranger. Här finns både målarparet Diego Rivera och Frida Kahlos hus, "Blå huset", och huset där Lev Trotskij mördades år 1940. I söder ligger också universitetsområdet UNAM, med monumentala väggmålningar från denna konstforms blomstringstid under den första halvan av 1900-talet.

#### Guadalupe
I den norra delen av staden ligger Guadalupebasilikan, den viktigaste pilgrimsplatsen i Amerika. Här visade sig Jungfru Maria sig år 1531 och idag räknas den mörkhyade Vår fru av Guadalope som Mexikos och hela den amerikanska dubbelkontinentens skyddshelgon men även som skyddshelgon för Filippinerna. Hennes romersk-katolska minnesdag är den 12 december.

#### Xochimilco
I det sydöstra hörnet av staden ligger stadsdelen Xochimilco. Här är delar av Texcocosjön ännu bevarade och här finns kanaler mellan så kallade chinampas, parker och odlingar som ligger på konstgjorda öar. Här är det populärt att hyra färgrika båtar så kallade trajineras för att åka på kanalturer.

## Politik
Staden Mexico City motsvarar administrativt Distrito Federal, det federala huvudstadsdistriktet. Där runtom ligger den separata delstaten México.
Eftersom Mexico City är säte för den federala regeringen i Mexiko har staden en speciell styrelseform. Traditionellt har det inte funnits några ordförande, stadsråd eller stadsstyren i staden då den har styrts direkt av presidenten.
Detta system gjordes om under 1980-talet på grund av ökande missnöje med den lokala demokratin. Det politiska systemet reformerades och staden fick sin egen ordförande (borgmästare). Mellan 2015 och 2023 var den vänsterorienterade Claudia Sheinbaum borgmästare. 2023 avgick hon, inför sin sedermera framgångsrika kandidatur till posten som Mexikos president (invald 2024). Sedan 2024 är Clara Brugada borgmästare i Mexico City; både Brugada och Sheinbaum verkar representerar partiet Morena.

### Distrikt
Mexico City är indelat i 16 distrikt (delegaciones).
| Nr | Delegación            | Invånare 2008 | Yta (km²) | Invånare/km² |
| -- | --------------------- | ------------- | --------- | ------------ |
| 01 | Álvaro Obregón        | 718 602       | 96,03     | 7 483        |
| 02 | Azcapotzalco          | 421 700       | 33,54     | 12 573       |
| 03 | Benito Juárez         | 362 264       | 26,72     | 13 558       |
| 04 | Coyoacán              | 626 835       | 54,03     | 11 602       |
| 05 | Cuajimalpa de Morelos | 186 087       | 70,73     | 2 631        |
| 06 | Cuauhtémoc            | 530 565       | 32,69     | 16 230       |
| 07 | Gustavo A. Madero     | 1 178 903     | 87,65     | 13 450       |
| 08 | Iztacalco             | 389 938       | 23,21     | 16 800       |
| 09 | Iztapalapa            | 1 852 251     | 113,45    | 16 327       |
| 10 | Magdalena Contreras   | 234 026       | 63,51     | 3 685        |
| 11 | Miguel Hidalgo        | 357 918       | 46,39     | 7 715        |
| 12 | Milpa Alta            | 126 691       | 288,13    | 440          |
| 13 | Tláhuac               | 367 127       | 85,91     | 4 273        |
| 14 | Tlalpan               | 619 250       | 311,62    | 1 987        |
| 15 | Venustiano Carranza   | 442 155       | 33,77     | 13 093       |
| 16 | Xochimilco            | 421 733       | 118,13    | 3 570        |
|    | Totalt                | 8 836 045     | 1 485,49  | 5 948        |

### Storstadsområde
Enligt den definition som presenterades 2005 bestod storstadsområdet, Zona Metropolitana del Valle de México, av Mexico City samt ytterligare 59 kommuner. Området breder i huvudsak ut sig norr och öster om staden och omfattar många stora förorter, bland annat Chimalhuacán, Ciudad López Mateos, Ciudad Nezahualcóyotl, Cuautitlán Izcalli, Ecatepec de Morelos, Naucalpan de Juárez och Tlalnepantla. Detta område hade enligt senaste officiella befolkningsprognos totalt 19 981 801 invånare år 2009 på en yta av 7 854 km². År 2008 utökades definitionen för storstadsområdet med ytterligare kommuner i delstaten Hidalgo, vilket ökade det totala invånarantalet till strax över 21 miljoner.
Ibland brukar högre befolkningssiffror anges, vilka ofta baseras på äldre prognoser från perioder när området räknades som världens kanske snabbast växande storstadsområde. Befolkningstillväxten har avtagit kraftigt under de senaste två decennierna och ligger nu på en ökning av ungefär 160 000 invånare per år, jämfört med en ökning på uppåt en halv miljon invånare per år som mest.

### Politiska prioriteringar
Som en av världens största städer har Mexico City många problem, bland annat fattigdom, kraftig trafik och föroreningar. Stadens många gatubarn är också ett stort problem.

#### Rättsväsen och kriminalitet
Kriminaliteten exploderade i staden som följd av den ekonomiska krisen år 1994 och otryggheten spred sig. En större polisstyrka och ett mer effektivt polisarbete har emellertid reducerat kriminaliteten betydligt, och nivån kan nu jämföras med storstäder i USA.
Kidnappningar har varit ett stort problem i Mexico City. År 2003 beräknades 3 000 kidnappningar ha skett i landet, en del av dessa i Mexico City. Detta kan jämföras med officiella siffror vid denna tid på cirka 500. På 2020-talet beräknas årligen ske över 1 000 kidnappningar, med de högsta siffrorna i Mexico City, Estado de México, Veracruz och Guerrero.

#### Luft och vatten
Föroreningarna i Mexico City är ökända, och 1992 förklarade FN staden som "den mest förorenade staden i världen".  På grund av de höga bergen runt staden lägger sig föroreningarna som ett lock över staden, och årligen beräknas cirka 1 000 personer dö i förtid på grund av dålig luft. Värst är föroreningarna mellan februari och juni medan det är bäst förhållanden i juli och augusti, under regnperioden.
Olika försök för att få bukt med problemen genomförs hela tiden, några är mer lyckade än andra. Under en tid förbjöds bilar med vissa registreringsnummer att köra i staden vissa perioder. Istället skaffade sig invånarna då två bilar. Mer lyckat har det varit att ställa strängare krav på motorerna och bensinen. Trots en dubblad fordonsflotta mellan 1992 och 2012 har mindre svavel i bilbränslet och bättre avgasrening lett till kraftigt minskade avgaser från bilismen. På 2020-talet är Mexico City enligt WHO inte bland de 500 mest förorenade städerna baserat på partikelkoncentration i luften.
Vattenbristen i staden och den omgivande delstaten, med inalles 23 miljoner invånare, är ett stort problem. Misshushållning med vattenresurser och omvandling av grönområden till betong och asfalt har lett till mindre nederbörd, och överutnyttjande av grundvattnet har lett till sänkningar av markytan. En stor del av befolkningen saknar rinnande vatten. En stor del av stadens vattenledningssystem  är trasigt och läcker stora mängder vatten. Detta har lett till att problemen med vattenförsörjningen blivit det kanske mest prioriterade ämnet för stadens styre på senare år.

## Ekonomi och infrastruktur

### Näringsliv
Mexico City är ekonomiskt centrum för Mexiko, och cirka 50 procent av landets industriproduktion sker i staden. Även turismen är en viktig inkomstkälla.

### Kommunikationer
Staden har stora kollektivtrafiknät i form av tunnelbana och bussar; det mesta av kollektivtrafiken sker via buss.
Denna stora stad är överraskande lätt att ta sig fram i. Ett av världens största tunnelbanesystem, Mexico Citys tunnelbana, förbinder alla delar av Distrito Federal med varandra, och når också ut i förorterna. Tunnelbanan har totalt 201,7 kilometer spår och 175 stationer, varav de flesta är underjordiska. För att underlätta för analfabeterna har alla stationer sin egen symbol som lätt kan igenkännas. Längs de långa, räta, avenyerna går bussar. Den internationella flygplatsen, Benito Juarez, ligger i den östra delen av stadsområdet och kan nås med tunnelbanan.
Utländska turister bör undvika att vinka in oregistrerade taxibilar från gatan, då det finns risk för de blir rånade eller i värsta fall kidnappnade. "Sitios" från hållplatser eller radiotaxibilar är tryggast.
I juni 2005 blev så kallade "Metrobús" infört efter förebild från Leon (Guanajuato). Dessa bussar har en reserverad fil längs med Avenida de los Insurgentes, vilket medför att de undgår all biltrafik. Mikrobussarna blev borttagna från denna aveny, och myndigheterna hoppas därmed att reducera föroreningarna och samtidigt ge passagerarna kortare resetider.

## Befolkning
Mexico City är en multikulturell stad med flera olika språkliga och etniska grupper. Ungefär 11 procent av invånarna är utrikesfödda. Staden har bland annat en framträdande grupp libaneser. Invandringen från Libanon tog sin början under andra hälften av 1800-talet, delvis på grund av att Suezkanalen påverkade textilindustrin i Libanon negativt och fick många att utvandra.

### Befolkningsutveckling
| År              | Invånare |
| --------------- | -------- |
| 1750            | 131 000  |
| 1790            | 137 000  |
| 1800            | 168 000  |
| 1810            | 180 000  |
| 1830            | 205 000  |
| 1840            | 170 000  |
| 1850            | 205 000  |
| 1858            | 242 000  |
| 1867            | 250 000  |
| 1877            | 300 000  |
| 1882            | 329 500  |
| 1889            | 329 800  |
| 20 oktober 1895 | 474 860  |

| År               | Invånare  |
| ---------------- | --------- |
| 28 oktober 1900  | 541 516   |
| 27 oktober 1910  | 720 753   |
| 30 november 1920 | 906 063   |
| 15 maj 1930      | 1 229 576 |
| 6 mars 1940      | 1 757 530 |
| 6 juni 1950      | 3 050 442 |
| 8 juni 1960      | 4 870 876 |
| 28 januari 1970  | 6 874 165 |
| 4 juni 1980      | 8 831 079 |
| 12 mars 1990     | 8 235 744 |
| 5 november 1995  | 8 489 007 |
| 14 februari 2000 | 8 591 309 |
| 1 januari 2005   | 8 657 045 |

## Kultur och stadsliv

### Utbildning

#### Universitet
Mexico City är staden för Universidad Nacional Autónoma de México (UNAM). UNAM är Nordamerikas äldsta universitet (grundat 1551) och många av landets presidenter har studerat där. Enligt The Times Higher Education Supplement 2005 edition är skolan det bästa universitetet i den spansktalande delen av världen.
Andra universitet i staden är Universidad Autónoma Metropolitana (UAM), Instituto Politécnico Nacional (IPN), Instituto Tecnológico Autónomo de México (ITAM), Universidad del Nuevo Mundo (UNUM), Tecnológico de Monterrey, Universidad La Salle, Universidad del Valle de Mexico (UVM), Universidad Anáhuac och Universidad Iberoamericana. I staden finns också ett campus tillhörigt det internationella universitetet Alliant International University.

#### Kommunala skolor
Läroplanen för Mexico Citys kommunala skolor sköts av den federala nivån Secretaría de Educación Pública (SEP). Finansieringen tilldelas av Mexico Citys regering.

### Sevärdheter
Berömda sevärdheter i Mexico City är dess Zócalo, den centrala platsen med spansk domkyrka och aztekiska ruiner, de eleganta boulevarderna Paseo de la Reforma och Insurgentes, palatsmuseet Chapultépec som ligger på toppen av en backe och omringad av en park med många attraktioner, det Nationella Antropologiska Museet, Finare konstpalatset, Tre kulturers torg i Tlatelolcoområdet, samt basilikan Vår fru av Guadalupe.
Staden har omkring 160 museer, över hundra konstgallerier och cirka 30 konserthallar.

#### Teotihuacán
Utanför staden ligger ruinerna av staden Teotihuacán som blomstrade mellan omkring år 100 och 600, och mest känd är sol- och månpyramiderna. Platsen finns med på Unescos världsarvslista.

### Sport
"Fútbol" (fotboll), är Mexico Citys främsta sport, och flera lag som Club América, Cruz Azul och Club Universidad Nacional har sin huvudarena i Mexico City. Aztekstadion (Estadio Azteca), hemarena för Club América, är en av de största arenorna i världen med en kapacitet för över 110 000 åskådare. CF Atlante, stadens fjärde största klubb, spelar också där. Mexico City har också en olympisk arena vid Ciudad Universitaria som är hemarena för Pumas.
Mexico City var värdort för världsmästerskapet i fotboll för herrar år 1970 och 1986. Azteca är den enda arena i världen som har hållit finalspelet under VM två gånger.
En annan stor, och växande, sport i Mexico city är baseboll. Staden har klubbar som Diablos Rojos de Mexico (Röda djävlarna) i Liga Mexicana de Beisbol, ett lag som spelar hemmamatcherna på Foro Sol-stadion. Röda djävlarna delade tidigare arena med klubben "Tigres" tills klubben flyttade till närbelägna Puebla.

## Vänorter
- Arequipa, Peru
- Beirut, Libanon
- Bogotá, Colombia
- Buenos Aires, Argentina
- Berlin i Tyskland
- Chicago i USA
- Cuzco i Peru
- Los Angeles i USA
- Madrid i Spanien
- Nagoya i Japan
- Peking i Kina
- San Salvador i El Salvador
- Seoul i Sydkorea[21]
- Stockholm i Sverige
- Nicosia, Cypern
- Guatemala City, Guatemala
- Kaliningrad, Ryssland
- Lima, Peru
- Panama City, Panama

title: Mexico City

wikitext:
{{Geobox|Settlement
|name               = Mexico City
|native_name        = Ciudad de México
|other_name         =
|category           = [[Huvudstad]]
|etymology          =
|official_name      =
|motto              =
|nickname           = "La Ciudad de los Palacios", "Chilangolandia", nutida vardagsterm
|image              = Montaje.Ciudad de México.jpg
|image_caption      =
|flag               =
|symbol             = Coat of arms of Mexico City, Mexico.svg
|country            = Mexiko
|country_flag       = true
|state              = Mexico City
|state_type         = [[Lista över Mexikos delstater|Federal enhet]]
|region             = [[Álvaro Obregón (distrikt)|Álvaro Obregón]]
[[Azcapotzalco]]
[[Benito Juárez (distrikt)|Benito Juárez]]
[[Coyoacán]]
[[Cuajimalpa de Morelos|Cuajimalpa]]
[[Cuauhtémoc (distrikt)|Cuauhtémoc]]
[[Gustavo A. Madero (distrikt)|Gustavo A. Madero]]
[[Iztacalco]]
[[Iztapalapa]]
[[Magdalena Contreras]]
[[Miguel Hidalgo (distrikt)|Miguel Hidalgo]]
[[Milpa Alta]]
[[Tláhuac]]
[[Tlalpan]]
[[Venustiano Carranza (distrikt)|Venustiano Carranza]]
[[Xochimilco]]
|region_type        = [[#Distrikt|Distrikt]]
|district           =
|district_type      =
|municipality       =
|municipality_type  =
|part               =
|landmark           =
|river              =
|location           =
|elevation          = 2240
|lat_d              = 19
|lat_m              = 25
|lat_s              =
|lat_NS             = N
|long_d             = 99
|long_m             = 07
|long_s             =
|long_EW            = W
|highest            =
|highest_elevation  =
|lowest             =
|lowest_elevation   =
|length             =
|length_orientation =
|width              =
|width_orientation  =
|area               = 1485.49
|area_land          =
|area_water         =
|area_urban         =
|area_metro         =
|population         = 8841916
|population_date    = 1 juli 2009
|population_note    = <ref name="edomex"/>
|population_urban   =
|population_metro   = 21163226
|population_metro_date = 1 juli 2009
|population_metro_note = <ref name="edomex"/>
|population_density = auto
|population_urban_density =
|population_metro_density =
|free3              = capitalino (formellt), defeño (informellt), chilango (vardagsspråk)
|free3_type         = [[Invånarnamn]]
|established        =
|date               =
|government         =
|government_location =
|government_region  =
|government_state   =
|mayor              = Claudia Sheinbaum
|mayor_party        = [[Movimiento Regeneración Nacional]] (MORENA)
|leader             =
|timezone           = [[UTC|UTC-6]]
|utc_offset         =
|timezone_DST       = [[UTC|UTC-5]]
|utc_offset_DST     =
|postal_code        = 01000 - 16999
|area_code          = (+52) 55
|code               =
|free               =
|free_type          =
|map                = Mexico map, MX-DIF.svg
|map_caption        = Mexico City markerat på kartan.
|map_locator_x      =
|map_locator_y      =
|website            = [https://www.cdmx.gob.mx/ www.cdmx.gob.mx]
|footnotes          =
}}

'''Mexico City''' (''staden Mexiko'', [[spanska]]: '''Ciudad de México''',<ref>I vissa spanskspråkiga länder används ibland stavningen ''Méjico''. [[Real Academia Española]] [http://buscon.rae.es/dpdI/SrvltGUIBusDPD?lema=M%E9xico rekommenderar stavningen "México"], men båda formerna accepteras.</ref> tidigare även '''D.F.''' för ''Distrito Federal'' och i vardagligt tal '''CDMX''') är [[Mexiko]]s huvudstad. Det är det viktigaste ekonomiska, industriella och kulturella centret i landet, och den största staden med cirka 9,2 miljoner människor 2020<ref name=":0">{{Webbref|titel=Mexico City|url=https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/mexico-city?isSearchResult=true|verk=www.ne.se|hämtdatum=2025-03-26}}</ref> (jämför med 8,8 miljoner invånare 2009<ref name="edomex">{{webbref|url=http://www.edomex.gob.mx/poblacion/docs/2009/PDF/ZMVM.pdf |titel=Zona Metropolitana del Valle de México |format=[[PDF]] |språk=spanska |sid=6 |hämtdatum=23 februari 2010 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20110722144027/http://www.edomex.gob.mx/poblacion/docs/2009/PDF/ZMVM.pdf |arkivdatum=22 juli 2011 }}</ref>). [[Mexico Citys storstadsområde]] (''Zona Metropolitana del Valle de México'') hade cirka 21,0 miljoner invånare år 2009,<ref name="edomex"/> vilket gör det till ett av de folkrikaste i världen.

== Namn ==
Namnet Mexico kommer från det namnet som aztekerna använde om sig själva, "Mexica", uttalat ''mesjíka''. Efter den [[Spanien|spanska]] erövringen blev Mexico (uttalat ''mékjikå'') namnet på huvudstaden, och långt senare blev det namnet för hela landet. Vanligtvis kallar mexikanarna staden för ''Mexico''. När det finns risk för förväxlingar används Distrito Federal, förkortat DF (uttalat "De effe"), eller det mer officiellt klingande Ciudad de México, Mexiko stad. När mexikanerna önskar precisera att de talar om landet Mexiko, används oftast "La República Mexicana".

Mexico City har fått namnet ''Ciudad de los palacios'', "palatsens stad". Informellt kallas staden också ''Anahuac'' vilket på [[nahuatl]] betyder ''vattenhimmel'' och är namnet för Mexikodalen. Invånarna kallas ''"capitalinos"'' (huvudstadsborna) eller ''"defeño"''. Inflyttade till staden kallas ''chilangos''.<ref>1994 års Oxford Spanish-English Dictionary</ref>

== Historia ==
Mexico City ligger i ett område präglat av 3 000 år gammal [[precolumbiansk]] (före [[Christofer Columbus]]) kultur. Själva stadens historia går dock bara tillbaka till perioden motsvarande europeisk [[medeltiden|medeltid]].

=== Tenochtitlán ===
Staden grundlades [[1326]] med namnet [[Tenochtitlán]]. Enligt legenden skulle [[azteker]]nas långa vandring avslutas på den plats där de såg en örn äta en orm på en [[kaktus]], vilket kan ses i Mexikos flagga. Detta observerades på en ö i [[Texcocosjön]], och där anlade aztekerna sin huvudstad. Där kunde de driva ett rikt [[jordbruk]] på öar och anlagda öar, så kallade ''chinampas''.

Den stad som mötte de spanska erövrarna år [[1519]] kunde mäta sig med de största [[Europa|europeiska]] städerna och dominerades av en rad [[pyramid]]er, den största vigd till guden [[Huizilopochtli]]. Diken anlades för att skydda staden mot översvämningar och broar byggdes för att få kontakt med förstäderna på fastlandet. Grannön [[Tlatelolco]] fungerade som den stora marknaden i staden. Invånarantalet vid denna tid beräknas till omkring 200 000 till 300 000.

=== Den spanska erövringen ===
Spanjorerna ankom området år [[1519]]. Efter några inledande militärangrepp mot spanjorerna beslutade aztekkungen [[Moctezuma II]] att inbjuda dem till huvudstaden. Spanjorerna under [[Hernán Cortés]] samt flera tusen allierade krigare från [[Tlaxcala (stat)|Tlaxcala]] och Golfkusten tillbringade vintern mellan [[1519]] och [[1520]] som Moctezumas gäster. Förhållandet mellan dem och aztekerna blev emellertid allt mer påfrestat, både på grund av spanjorernas törst efter rikedomar och då spanjorerna reagerade negativt på de människooffer som pågick. Det slutade med att Moctezuma först blev tagen som [[gisslan]] och därefter dödades av antingen spanjorer eller av missnöjda azteker. Efter Moctezumas död flydde spanjorerna från staden den [[30 juni]] 1520 och två tredjedelar av dessa blev mördade eller offrade till gudarna i det som kallas ''La noche triste'', den sorgliga natten. Cortés kom emellertid undan till sina allierade i [[Tlaxcala (stad)|Tlaxcala]]. Samtidigt härjades staden av [[smittkoppor]], en då okänd sjukdom i Amerika, som tog livet av en stor andel av befolkningen. I april [[1521]] angreps staden av Cortés och ett hundratal spanjorer samt cirka 100 000 stamkrigare från Tlaxcala, [[Mexikanska golfen|Golfkusten]] och andra fiender till aztekerna. Båtar hade i februari 1521 burits över bergen i delar med hjälp av 20 000 medhjälpare från ursprungsbefolkningen. och sedan byggts ihop och sjösatts vid [[Tetzcoco]]. En kanal byggdes även av 40 000 arbetare från urfolken för att kunna anfalla och belägra Tenochtitlan i april.<ref>{{Tidskriftsref|rubrik=Masters of the Land: Native Ship and Canal Building During the Spanish-Aztec War|url=https://muse.jhu.edu/pub/122/article/923412|tidskrift=The Americas|år=2024|hämtdatum=2024-12-30|issn=1533-6247|sid=1–37|volym=81|nummer=1|förnamn=Kristian J.|efternamn=Fabian}}</ref> Aztekerna satte sig till motangrepp, och östaden blev belägrad och långsamt nedkämpad. Först den [[13 augusti]] 1521 upphörde striderna, och kanske 40 000 dödades i stadsdelen Tlatelolco, försvararnas sista [[skans]].

=== Huvudstad i Nya Spanien ===
Staden låg fullständigt i ruiner och blev återuppbyggd från grunden av spanjorerna. Sten från den stora pyramiden användes till att bygga den första [[katedral]]en som stod på samma plats. Staden döptes till México och var spanjorernas utgångspunkt vid vidare erövring mot söder, väst och norr. Staden var huvudstad för [[vicekungadömet Nya Spanien]], och tillsammans med [[Lima]] i [[Peru]] den viktigaste av alla spanska kolonistäder i Amerika. Hela Mexiko, sydvästra delen av nutidens [[USA]], [[Centralamerika]], öarna i [[Västindien|Karibien]] och [[Filippinerna]] styrdes från Mexico City. Universitetet grundades [[1551]] och är bland de äldsta i Amerika. Den första katedralen ersattes av den enorma ''Catedral Metropolitana'' från [[1573]]. Under erövringen var emellertid dikena ödelagda varför staden ofta blev utsatt för översvämning. De fuktiga förhållandena gjorde också Mexico City till en osund stad.

=== Befrielsekriget ===
Upproret mot spanjorerna år [[1810]] startade i delstaten [[Guanajuato]]. Den [[30 oktober]] 1810 slog emellertid upprorsstyrkorna de spanska trupperna vid [[Monte de las Cruces]] nära Mexico City och gavs möjlighet att erövra staden. Ledaren [[Miguel Hidalgo]] valde senare att inte angripa staden. Först år [[1821]] blev staden erövrad av [[Agustín de Iturbide]]. Under denna tiden hade staden 160 000 invånare och var den största i [[Amerika]].

=== Självständighet ===
De första årtiondena i Mexico Citys historia som huvudstad i det självständiga Mexiko var ganska turbulenta och staden utvecklades mycket långsamt. Under kejsar [[Ferdinand Maximilian]] och president [[Porfirio Díaz]] från [[1860-talet]] blev staden förskönad och utbyggd och ett exempel är den enorma [[aveny]]n Paseo de la Reforma och kulturpalatset Bellas Artes. Den mexikanska revolutionen från [[1910]] ledde till stopp i tillväxten och stor nöd bland befolkningen. Från [[1920-talet]] fortsatte staden växa kraftigt, och staden blev förskönad av de stora [[fresk]]omålningarna skapade i revolutionär glöd.

Staden har under [[1900-talet]] haft en explosiv tillväxt i invånarantalet. År [[1950]] hade Mexico City 3 miljoner invånare, år [[2000]] 20 miljoner. Idag är dock tillväxten inte lika stark.

Mexico City var värdort för [[Olympiska sommarspelen 1968|Olympiska sommarspelen]] i oktober [[1968]]. Spelen hotades av [[Tlatelolcomassakern|massakern på protesterande studenter i Tlatelolco]] den [[2 oktober]], några få dagar före öppningsceremonin. År [[1985]] dödades 20 000 människor i ett jordskalv som mätte 8,5 på [[Richterskalan]].

== Geografi och natur ==
Mexico City är beläget centralt i inlandet i den södra halvan av Mexiko, på en platå ca 2 300<ref name=":0" /> meter över havet. Staden omges av flera [[vulkan]]er med toppar på över 5 500 meter över havet; högst är [[Popocatépetl]] i syd. Bergen stänger inne luftföroreningarna i storstaden och bidrar därmed till försämring av luftkvaliteten.

Från början låg staden på öar ute i [[Texcocosjön]], men sjön är idag nästan uttorkad. Bara i sydost, i [[Xochimilco]], finns rester kvar av sjön. Uttappningen av sjön och sänkningen av grundvattennivån har medfört att vissa äldre hus sjunker eller drabbas av sättningar, och stora summor pengar satsas på att ta vara på husen. Det finns, trots folkmängden, plats för grönområden innanför stadsgränsen och hela den södra delen av Distrito Federal utgörs av skogsområden.

=== Geologi ===
Staden ligger i ett jordskalvsområde och mest utsatt för ödeläggelser är området som ligger på den gamla sjöbottnen, däribland stadens centrum. Något tryggare är de stadsdelar som ligger i den södra delen, då de ligger på en fastare grund.

=== Klimat ===
På grund av höjden över havet har Mexico City ett behagligt [[Subtropiskt klimat|subtropiskt]] höglandsklimat. Endast mellan [[april]] och [[juni]] blir det mycket varmt mitt på dagen, tidvis över 30 °C, resten av året ligger dagstemperaturen runt 20 °C, något lägre vintertid, något högre [[sommar]]tid. På sommaren ligger nattemperaturen på 10-12 °C, på [[vinter]]n kan den gå ned mot noll. Från [[oktober]] till [[maj]] är det torrperiod, och från [[juni]] till [[september]] är det regntid då det kan komma kraftiga men kortvariga regn.

Årsmedeltemperaturen ligger på 16,5 °C. Årsnederbörden är i genomsnitt ca 900 millimeter. Maj är den varmaste månaden med 18,6 °C, medan det i [[december]] och [[januari]] är kallast med 13,8 °C. Mest regn faller i [[augusti]] med ett snitt på 194 millimeter, medan det i [[januari]] ligger på 10 millimeter.

=== Stadsdelar ===
<gallery>
Fil:Mexico.DF.Coyoacan.JardinHidalgo.01.jpg|Staty i Coyoacán.
Fil:De flytande trädgårdarnas stad. En indiankvinna som paddlar på den största kanalen - SMVK - 0307.b.0041.b.tif|Största kanalen i de flytande trädgårdarnas stad, 1934.
</gallery>
==== Centro histórico ====
Centralt i Mexico City ligger Zócalotorget. Vid torget ligger stadens gamla katedral, ruiner från den gamla Tenochtitlan och Palacio Nacional. Runt detta ligger [[Centro histórico]], det historiska centrumet, ett område fyllt av kyrkor, palats och hus i [[kolonialstil]]. Det historiska centrumet finns uppsatt på [[Unesco]]s [[världsarv]]slista. Mot väst ligger ''Alameda'', ett öppet parkområde med palatset ''Bellas Artes'', huvudscenen för scenkonst i Mexiko.

==== La Reforma ====
Stadens centrala gata är [[Paseo de la Reforma]]. Denna 12 [[kilometer]] långa [[aveny]] anlades från början av kejsar [[Maximilian I av Mexiko|Maximilian]] på [[1860-talet]]. Längs denna aveny ligger flera berömda monument, bland annat det mest kända, [[El Ángel de la Independencia]]. "Självständighetsängeln" byggdes år [[1910]] för att fira hundraårsjubileet för Mexikos självständighet, och är starkt inspirerat av [[Siegessäule]] i [[Berlin]]. Söder om Reforma finns nöjeskvarteret ''Zona Rosa'', med gator uppkallade efter europeiska storstäder (''Calle Oslo'' är en liten bakgata), och elegant shopping och uteliv.

==== Chapultepec ====
Den berömda höjden [[Chapultepec]], "gräshoppskullen", ligger i utkanten av centrumet. På höjden ligger den 6 km² stora parken med samma namn, med [[Castillo de Chapultepec|Chapultepecslottet]] i mitten. Chapultepec var en viktig plats redan under aztektiden, och har sedan dess haft en central roll i landets historia. Idag är parken ett populärt rekreationsområde för stadens invånare och innehåller bland annat stadens historiska [[museum]] och en [[djurpark]].

Det nationella antropologiska museet har en bred representation av landets precolumbianska kultur (före Columbus) på bottenvåningen. På övervåningen presenteras hur dessa kulturer ser ut idag. Detta är ett av världens finaste arkeologiska museer och ofta kan besökare få se representanter för totonacfolket visa fram "voladores"-ceremonin (med fyra uppochnedvända flygande män).

==== Coyoacán ====
Området [[Coyoacán]] i söder, som tidigare var en egen stad, är ett annat trivsamt område med restauranger. Här finns både målarparet [[Diego Rivera]] och [[Frida Kahlo]]s hus, "Blå huset", och huset där [[Lev Trotskij]] mördades år [[1940]]. I söder ligger också universitetsområdet UNAM, med monumentala väggmålningar från denna konstforms blomstringstid under den första halvan av [[1900-talet]].

==== Guadalupe ====
I den norra delen av staden ligger [[Guadalupebasilikan]], den viktigaste [[pilgrim]]splatsen i Amerika. Här visade sig [[Jungfru Maria]] sig år [[1531]] och idag räknas den mörkhyade ''Vår fru av Guadalope'' som Mexikos och hela den amerikanska dubbelkontinentens skyddshelgon men även som skyddshelgon för [[Filippinerna]]. Hennes romersk-katolska minnesdag är den [[12 december]].

==== Xochimilco ====
I det sydöstra hörnet av staden ligger stadsdelen [[Xochimilco]]. Här är delar av Texcocosjön ännu bevarade och här finns kanaler mellan så kallade ''chinampas'', parker och odlingar som ligger på [[Konstgjord ö|konstgjorda öar]]. Här är det populärt att hyra färgrika båtar så kallade ''trajineras'' för att åka på kanalturer.

== Politik ==
Staden Mexico City motsvarar administrativt ''Distrito Federal'', det federala huvudstadsdistriktet. Där runtom ligger den separata delstaten [[Mexiko (delstat)|México]].<ref name=":0" />

Eftersom Mexico City är säte för den federala regeringen i Mexiko har staden en speciell styrelseform. Traditionellt har det inte funnits några ordförande, stadsråd eller stadsstyren i staden då den har styrts direkt av [[president]]en.

Detta system gjordes om under [[1980-talet]] på grund av ökande missnöje med den lokala demokratin. Det politiska systemet reformerades och staden fick sin egen ordförande (borgmästare). Mellan 2015 och 2023 var den vänsterorienterade [[Claudia Sheinbaum]] borgmästare. 2023 avgick hon,<ref>{{Webbref|url=https://elpais.com/mexico/2023-06-12/claudia-sheinbaum-anuncia-que-dejara-el-gobierno-de-ciudad-de-mexico-el-16-de-junio-para-entrar-en-la-interna-de-morena.html|titel=Claudia Sheinbaum dejará su cargo el 16 de junio para ser 'la primera mujer en encabezar los destinos' de México|hämtdatum=27 feb 2025|datum=12 juni 2023|författare=Zerega, Georgina|verk=El País|språk=es|arkivurl=https://web.archive.org/web/20230613022552/https://elpais.com/mexico/2023-06-12/claudia-sheinbaum-anuncia-que-dejara-el-gobierno-de-ciudad-de-mexico-el-16-de-junio-para-entrar-en-la-interna-de-morena.html|arkivdatum=13 juni 2023}}</ref> inför sin sedermera framgångsrika kandidatur till posten som Mexikos president (invald 2024).<ref>{{Webbref|url=https://www.reuters.com/world/americas/sheinbaum-sworn-mexicos-first-woman-president-2024-10-01/|titel=Sheinbaum sworn in as Mexico's first woman president|hämtdatum=27 feb 2025|datum=1 oktober 2024|verk=Reuters|språk=en}}</ref> Sedan 2024 är [[Clara Brugada]] borgmästare i Mexico City; både Brugada och Sheinbaum verkar representerar partiet Morena.<ref>{{Webbref|titel=Clara Brugada sworn in as mayor of Mexico City|url=https://mexiconewsdaily.com/politics/clara-brugada-sworn-in-cdmx-mexico-city-mayor/|verk=Mexico News Daily|datum=2024-10-07|hämtdatum=2025-03-26|språk=en-US|författare=M. N. D. Staff}}</ref>

=== Distrikt ===
Mexico City är indelat i 16 distrikt (''delegaciones'').

[[Fil:Boroughs of Mexican Federal District numbered.svg|mini|vänster|Stadens distrikt.]]
{|   class="wikitable"
|- bgcolor="#ececec" align=right
! Nr !! Delegación !! Invånare
2008<ref name="edomex"/> !! Yta (km²)<ref name="CONAPOzm2005">[http://www.conapo.gob.mx/publicaciones/dzm2005/index.htm Consejo Nacional de Población, México; Delimitación de las zonas metropolitanas de México 2005] {{Wayback|url=http://www.conapo.gob.mx/publicaciones/dzm2005/index.htm |date=20090506013007 }}</ref> !! Invånare/km²
|-
| 01 || [[Álvaro Obregón (distrikt)|Álvaro Obregón]] || align="right" | 718 602 || align="right" | 96,03 || align="right" | 7 483
|-
| 02 || [[Azcapotzalco]] || align="right" | 421 700 || align="right" | 33,54 || align="right" | 12 573
|-
| 03 || [[Benito Juárez (distrikt)|Benito Juárez]] || align="right" | 362 264 || align="right" | 26,72 || align="right" | 13 558
|-
| 04 || [[Coyoacán]] || align="right" | 626 835 || align="right" | 54,03 || align="right" | 11 602
|-
| 05 || [[Cuajimalpa de Morelos]] || align="right" | 186 087 || align="right" | 70,73 || align="right" | 2 631
|-
| 06 || [[Cuauhtémoc (distrikt)|Cuauhtémoc]] || align="right" | 530 565 || align="right" | 32,69 || align="right" | 16 230
|-
| 07 || [[Gustavo A. Madero (distrikt)|Gustavo A. Madero]] || align="right" | 1 178 903 || align="right" | 87,65 || align="right" | 13 450
|-
| 08 || [[Iztacalco]] || align="right" | 389 938 || align="right" | 23,21 || align="right" | 16 800
|-
| 09 || [[Iztapalapa]] || align="right" | 1 852 251 || align="right" | 113,45 || align="right" | 16 327
|-
| 10 || [[Magdalena Contreras]] || align="right" | 234 026 || align="right" | 63,51 || align="right" | 3 685
|-
| 11 || [[Miguel Hidalgo (distrikt)|Miguel Hidalgo]] || align="right" | 357 918 || align="right" | 46,39 || align="right" | 7 715
|-
| 12 || [[Milpa Alta]] || align="right" | 126 691 || align="right" | 288,13 || align="right" | 440
|-
| 13 || [[Tláhuac]] || align="right" | 367 127 || align="right" | 85,91 || align="right" | 4 273
|-
| 14 || [[Tlalpan]] || align="right" | 619 250 || align="right" | 311,62 || align="right" | 1 987
|-
| 15 || [[Venustiano Carranza (distrikt)|Venustiano Carranza]] || align="right" | 442 155 || align="right" | 33,77 || align="right" | 13 093
|-
| 16 || [[Xochimilco]] || align="right" | 421 733 || align="right" | 118,13 || align="right" | 3 570
|-
|   || Totalt || align="right" | 8 836 045 || align="right" | 1 485,49 || align="right" | 5 948
|}

=== Storstadsområde ===
Enligt den definition som presenterades 2005 bestod [[storstadsområde]]t, ''Zona Metropolitana del Valle de México'', av Mexico City samt ytterligare 59 [[kommun]]er.<ref name="DefMexCityMetro">[http://www.edomex.gob.mx/portal/page/portal/sedemet/mm Gobierno del Estado de México, Secretaría de Desarrollo Metropolitano; Municipios Metropolitanos del Valle de México]{{död länk|datum=2017-06 |bot=InternetArchiveBot }}</ref> Området breder i huvudsak ut sig norr och öster om staden och omfattar många stora förorter, bland annat [[Chimalhuacán]], [[Ciudad López Mateos]], [[Ciudad Nezahualcóyotl]], [[Cuautitlán Izcalli]], [[Ecatepec de Morelos]], [[Naucalpan de Juárez]] och [[Tlalnepantla]]. Detta område hade enligt senaste officiella befolkningsprognos totalt 19 981 801 invånare år [[2009]] på en yta av 7 854 km².<ref name="CONAPOzm2005" /> År 2008 utökades definitionen för storstadsområdet med ytterligare kommuner i delstaten [[Hidalgo (delstat)|Hidalgo]], vilket ökade det totala invånarantalet till strax över 21 miljoner.<ref name="edomex"/>

Ibland brukar högre befolkningssiffror anges, vilka ofta baseras på äldre prognoser från perioder när området räknades som världens kanske snabbast växande storstadsområde. Befolkningstillväxten har avtagit kraftigt under de senaste två decennierna och ligger nu på en ökning av ungefär 160 000 invånare per år, jämfört med en ökning på uppåt en halv miljon invånare per år som mest.

=== Politiska prioriteringar ===
Som en av världens största städer har Mexico City många problem, bland annat fattigdom, kraftig trafik och föroreningar. Stadens många [[gatubarn]] är också ett stort problem.

==== Rättsväsen och kriminalitet ====
Kriminaliteten exploderade i staden som följd av den ekonomiska krisen år [[1994]] och otryggheten spred sig. En större polisstyrka och ett mer effektivt polisarbete har emellertid reducerat kriminaliteten betydligt, och nivån kan nu jämföras med storstäder i [[USA]].

Kidnappningar har varit ett stort problem i Mexico City. År 2003 beräknades 3 000 kidnappningar ha skett i landet,<ref>{{Tidningsref|rubrik=In Mexico, kidnapping is no longer just a problem for the rich|url=https://www.csmonitor.com/2004/1018/p01s03-woam.html|tidning=Christian Science Monitor|hämtdatum=2025-03-26|issn=0882-7729|författare=Harman, Danna|datum=2004-10-18}}</ref> en del av dessa i Mexico City. Detta kan jämföras med officiella siffror vid denna tid på cirka 500.<ref>{{Tidningsref|rubrik=Mexico holds ex policeman for kidnap and murder|url=https://www.theguardian.com/world/2004/aug/02/mexico|tidning=The Guardian|datum=2004-08-02|hämtdatum=2025-03-26|issn=0261-3077|språk=en-GB|förnamn=Jo|efternamn=Tuckman}}</ref> På 2020-talet beräknas årligen ske över 1 000 kidnappningar, med de högsta siffrorna i Mexico City, [[Mexiko (delstat)|Estado de México]], [[Veracruz (delstat)|Veracruz]] och [[Guerrero]].<ref>{{Webbref|titel=The reality of kidnappings in Mexico: data and prevention in 2025|url=https://cuid.mx/en/blogs/seguridad/la-realidad-de-los-secuestros-en-mexico-datos-y-prevencion-en-2024|verk=cuid, tu Propio Guardia de Seguridad 24/7|datum=2024-10-25|hämtdatum=2025-03-26|språk=en}}</ref>

==== Luft och vatten ====
[[Fil:MexCityPolution.JPG|miniatyr|[[Smog]] över Mexico City.]]
Föroreningarna i Mexico City är ökända, och 1992 förklarade FN staden som "den mest förorenade staden i världen".  På grund av de höga bergen runt staden lägger sig föroreningarna som ett lock över staden, och årligen beräknas cirka 1 000 personer dö i förtid på grund av dålig luft.<ref name=":1">{{Webbref|titel=How Mexico City cleaned up its air|url=https://globalfuelethers.com/news/mexico-city-clean-air/|verk=Oxygen-Plus|hämtdatum=2025-03-26|språk=en-US}}</ref> Värst är föroreningarna mellan februari och juni medan det är bäst förhållanden i [[juli]] och [[augusti]], under regnperioden.

Olika försök för att få bukt med problemen genomförs hela tiden, några är mer lyckade än andra. Under en tid förbjöds bilar med vissa registreringsnummer att köra i staden vissa perioder.<ref name=":1" /> Istället skaffade sig invånarna då två bilar. Mer lyckat har det varit att ställa strängare krav på motorerna och bensinen. Trots en dubblad fordonsflotta mellan 1992 och 2012 har mindre svavel i bilbränslet och bättre avgasrening lett till kraftigt minskade avgaser från bilismen. På 2020-talet är Mexico City enligt [[Världshälsoorganisationen|WHO]] inte bland de 500 mest förorenade städerna baserat på partikelkoncentration i luften.<ref name=":1" />

Vattenbristen i staden och den omgivande delstaten, med inalles 23 miljoner invånare, är ett stort problem. Misshushållning med vattenresurser och omvandling av grönområden till betong och asfalt har lett till mindre nederbörd, och överutnyttjande av grundvattnet har lett till sänkningar av markytan.<ref>{{Webbref|titel=Drought + Integrity Failures - The Making of a Water Crisis in Mexico City|url=https://www.waterintegritynetwork.net/post/drought-integrity-failures-the-making-of-a-water-crisis-in-mexico-city|verk=WIN|datum=2024-05-29|hämtdatum=2025-03-26|språk=en|författare=Kelly Acuña, Rebecca Sands}}</ref> En stor del av befolkningen saknar rinnande vatten. En stor del av stadens vattenledningssystem  är trasigt och läcker stora mängder vatten.<ref>{{Webbref|url=https://www.bloomberg.com/news/features/2024-10-14/mexico-city-day-zero-never-came-how-the-city-avoided-running-out-of-water|titel=How Mexico City Averted All-Out Drought|hämtdatum=2025-03-26|datum=2024-10-14|utgivare=Bloomberg|språk=en|författare=Averbuch, Maya}}</ref> Detta har lett till att problemen med vattenförsörjningen blivit det kanske mest prioriterade ämnet för stadens styre på senare år.<ref>{{Webbref|titel=Can Mexico’s Leftist President-Elect Solve the Nation’s Water Crisis?|url=https://truthout.org/articles/can-mexicos-leftist-president-elect-solve-the-nations-water-crisis/|verk=Truthout|datum=2024-06-30|hämtdatum=2025-03-26|språk=en-US|författare=Bittle, Jake}}</ref><ref>{{Webbref|titel=Mexico City's New Mayor Sworn In With Pledges On Water, Housing|url=https://www.barrons.com/news/mexico-city-s-new-mayor-sworn-in-with-pledges-on-water-housing-b5aab961|verk=barrons|hämtdatum=2025-03-26|språk=en-us|författare=AFP}}</ref>

== Ekonomi och infrastruktur ==

=== Näringsliv ===
Mexico City är ekonomiskt centrum för Mexiko, och cirka 50 procent av landets industriproduktion sker i staden. Även turismen är en viktig inkomstkälla.<ref name=":0" />

=== Kommunikationer ===
[[Fil:Mexico City Metro.jpg|miniatyr|Ett tunnelbanetåg vid stationen General Anaya i Coyoacán, Mexico City. Till vänster skymtar [[Estudios Churubusco|filmstudion Churubusco]].]]
Staden har stora kollektivtrafiknät i form av tunnelbana och bussar; det mesta av kollektivtrafiken sker via buss.<ref name=":0" />

Denna stora stad är överraskande lätt att ta sig fram i. Ett av världens största tunnelbanesystem, [[Mexico Citys tunnelbana]], förbinder alla delar av Distrito Federal med varandra, och når också ut i förorterna. Tunnelbanan har totalt 201,7 kilometer spår och 175 stationer, varav de flesta är underjordiska. För att underlätta för [[analfabetism|analfabeterna]] har alla stationer sin egen symbol som lätt kan igenkännas. Längs de långa, räta, avenyerna går bussar. Den internationella flygplatsen, Benito Juarez, ligger i den östra delen av stadsområdet och kan nås med tunnelbanan.

Utländska turister bör undvika att vinka in oregistrerade taxibilar från gatan, då det finns risk för de blir rånade eller i värsta fall kidnappnade. "Sitios" från hållplatser eller radiotaxibilar är tryggast.

I juni 2005 blev så kallade "[[Metrobús]]" infört efter förebild från [[León de los Aldama|Leon (Guanajuato)]]. Dessa bussar har en reserverad fil längs med [[Avenida de los Insurgentes]], vilket medför att de undgår all biltrafik. Mikrobussarna blev borttagna från denna aveny, och myndigheterna hoppas därmed att reducera föroreningarna och samtidigt ge passagerarna kortare resetider.

== Befolkning ==
Mexico City är en multikulturell stad med flera olika språkliga och etniska grupper. Ungefär 11 procent av invånarna är utrikesfödda.<ref>{{Webbref|titel=Mexico City, Mexico - Intercultural City - Intercultural cities programme - www.coe.int|url=https://www.coe.int/en/web/interculturalcities/mexico|verk=Intercultural cities programme|hämtdatum=2024-12-30|språk=en-GB}}</ref> Staden har bland annat en framträdande grupp libaneser. Invandringen från [[Libanon]] tog sin början under andra hälften av 1800-talet, delvis på grund av att [[Suezkanalen]] påverkade [[Textilindustri|textilindustrin]] i Libanon negativt och fick många att utvandra.<ref>{{Webbref|titel=Inside the Arab heart of Mexico City|url=https://www.middleeasteye.net/features/inside-arab-heart-mexico-city|verk=Middle East Eye|hämtdatum=2024-12-30|språk=en}}</ref>

=== Befolkningsutveckling ===
{|
| valign="top" |
{| class="wikitable"
! style="background:#efefef;" | År
! style="background:#efefef;" | Invånare
|-
| 1750 || align="right" | 131 000
|-
| 1790 || align="right" | 137 000
|-
| 1800 || align="right" | 168 000
|-
| 1810 || align="right" | 180 000
|-
| 1830 || align="right" | 205 000
|-
| 1840 || align="right" | 170 000
|-
| 1850 || align="right" | 205 000
|-
| 1858 || align="right" | 242 000
|-
| 1867 || align="right" | 250 000
|-
| 1877 || align="right" | 300 000
|-
| 1882 || align="right" | 329 500
|-
| 1889 || align="right" | 329 800
|-
| 20 oktober 1895 || align="right" | 474 860
|}
| valign="top" |
{| class="wikitable"
! style="background:#efefef;" | År
! style="background:#efefef;" | Invånare
|-
| 28 oktober 1900 || align="right" | 541 516
|-
| 27 oktober 1910 || align="right" | 720 753
|-
| 30 november 1920 || align="right" | 906 063
|-
| 15 maj 1930 || align="right" | 1 229 576
|-
| 6 mars 1940 || align="right" | 1 757 530
|-
| 6 juni 1950 || align="right" | 3 050 442
|-
| 8 juni 1960 || align="right" | 4 870 876
|-
| 28 januari 1970 || align="right" | 6 874 165
|-
| 4 juni 1980 || align="right" | 8 831 079
|-
| 12 mars 1990 || align="right" | 8 235 744
|-
| 5 november 1995 || align="right" | 8 489 007
|-
| 14 februari 2000 || align="right" | 8 591 309
|-
| 1 januari 2005 || align="right" | 8 657 045
|}
|}

== Kultur och stadsliv ==

=== Utbildning ===

==== Universitet ====
Mexico City är staden för [[Universidad Nacional Autónoma de México]] (UNAM). UNAM är Nordamerikas äldsta universitet (grundat [[1551]]) och många av landets presidenter har studerat där. Enligt ''The Times Higher Education Supplement 2005 edition'' är skolan det bästa universitetet i den [[spanska|spansktalande]] delen av världen.

Andra universitet i staden är [[Universidad Autónoma Metropolitana]] (UAM), [[Instituto Politécnico Nacional]] (IPN), [[Instituto Tecnológico Autónomo de México]] (ITAM), [[Universidad del Nuevo Mundo]] (UNUM), [[Tecnológico de Monterrey]], [[Universidad La Salle]], [[Universidad del Valle de Mexico]] (UVM), [[Universidad Anáhuac]] och [[Universidad Iberoamericana]]. I staden finns också ett campus tillhörigt det internationella universitetet [[Alliant International University]].

==== Kommunala skolor ====
Läroplanen för Mexico Citys kommunala skolor sköts av den federala nivån [[Secretaría de Educación Pública]] (SEP). Finansieringen tilldelas av Mexico Citys regering.

=== Sevärdheter ===
[[Fil:Mexico.DF.Fuente.De.la.Diana.640x480.jpg|miniatyr|Dianafontänen vid La Reforma]]
Berömda sevärdheter i Mexico City är dess ''[[Plaza de la Constitución (Mexiko)|Zócalo]]'', den centrala platsen med [[Katedralen i Mexico City|spansk domkyrka]] och aztekiska ruiner, de eleganta boulevarderna [[Paseo de la Reforma]] och ''Insurgentes'', palatsmuseet [[Castillo de Chapultepec|Chapultépec]] som ligger på toppen av en backe och omringad av en park med många attraktioner, det Nationella Antropologiska Museet, Finare konstpalatset, Tre kulturers torg i [[Tlatelolco]]området, samt basilikan [[Vår Fru av Guadalupe|Vår fru av Guadalupe]].

Staden har omkring 160 museer, över hundra konstgallerier och cirka 30 konserthallar.

==== Teotihuacán ====
Utanför staden ligger ruinerna av staden [[Teotihuacán]] som blomstrade mellan omkring år [[100]] och [[600]], och mest känd är sol- och månpyramiderna. Platsen finns med på Unescos världsarvslista.

=== Sport ===
"Fútbol" ([[fotboll]]), är Mexico Citys främsta sport, och flera lag som [[Club América]], [[Cruz Azul]] och [[Club Universidad Nacional]] har sin huvudarena i Mexico City. [[Aztekstadion]] (Estadio Azteca), hemarena för Club América, är en av de största arenorna i världen med en kapacitet för över 110 000 åskådare. [[CF Atlante]], stadens fjärde största klubb, spelar också där. Mexico City har också en [[Estadio Olímpico Universitario|olympisk arena]] vid [[Campus central de Ciudad Universitaria|Ciudad Universitaria]] som är hemarena för [[Club Universidad Nacional|Pumas]].

Mexico City var värdort för [[världsmästerskapet i fotboll för herrar]] år [[Världsmästerskapet i fotboll 1970|1970]] och [[Världsmästerskapet i fotboll 1986|1986]]. Azteca är den enda arena i världen som har hållit finalspelet under VM två gånger.

En annan stor, och växande, sport i Mexico city är [[baseboll]]. Staden har klubbar som [[Diablos Rojos de Mexico]] (Röda djävlarna) i [[Liga Mexicana de Beisbol]], ett lag som spelar hemmamatcherna på [[Foro Sol-stadion]]. Röda djävlarna delade tidigare arena med klubben "Tigres" tills klubben flyttade till närbelägna Puebla.

== Vänorter ==
* {{flaggbild|Peru}} [[Arequipa]], [[Peru]]
* {{flaggbild|Libanon}} [[Beirut]], [[Libanon]]
* {{flaggbild|Colombia}} [[Bogotá]], [[Colombia]]
* {{flaggbild|Argentina}} [[Buenos Aires]], [[Argentina]]
* {{flaggbild|Tyskland}} [[Berlin]] i [[Tyskland]]
* {{flaggbild|USA}} [[Chicago]] i [[USA]]
* {{flaggbild|Peru}} [[Cuzco]] i [[Peru]]
* {{flaggbild|USA}} [[Los Angeles]] i [[USA]]
* {{flaggbild|Spanien}} [[Madrid]] i [[Spanien]]
* {{flaggbild|Japan}} [[Nagoya]] i [[Japan]]
* {{flaggbild|Kina}} [[Peking]] i [[Kina]]
* {{flaggbild|El Salvador}} [[San Salvador]] i [[El Salvador]]
* {{flaggbild|Sydkorea}} [[Seoul]] i [[Sydkorea]]<ref>{{Webbref|url=http://english.seoul.go.kr/gover/cooper/coo_02sis.html |titel=Cister Cities |utgivare=Seoul Metropolitan Government |hämtdatum=2008-01-26 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20071210175055/http://english.seoul.go.kr/gover/cooper/coo_02sis.html |arkivdatum=2007-12-10 }}</ref>
* {{flaggbild|Sverige}} [[Stockholm]] i [[Sverige]]
* {{flaggbild|Cypern}} [[Nicosia]], [[Cypern]]
* {{flaggbild|Guatemala}} [[Guatemala City]], [[Guatemala]]
* {{flaggbild|Ryssland}} [[Kaliningrad]], [[Ryssland]]
* {{flaggbild|Peru}} [[Lima]], [[Peru]]
* {{flaggbild|Panama}} [[Panama City]], [[Panama]]

== Referenser ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{Commons|Ciudad de México}}
* {{Wikivoyage}}
* [http://www.imagenesaereasdemexico.com/ Mexico City sedd från luften, en samling översiktsbilder av staden]

{{Huvudstäder i Nordamerika}}
{{auktoritetsdata}}
[[Kategori:Mexico City| ]]
[[Kategori:Mexico Citys storstadsområde]]
[[Kategori:Wikipedia:Basartiklar]]
[[Kategori:Städer i Mexiko]]

Federal enhet: Mexico City

Distrikt: Álvaro Obregón · Azcapotzalco · Benito Juárez · Coyoacán · Cuajimalpa · Cuauhtémoc · Gustavo A. Madero · Iztacalco · Iztapalapa · Magdalena Contreras · Miguel Hidalgo · Milpa Alta · Tláhuac · Tlalpan · Venustiano Carranza · Xochimilco

Befolkningstäthet: 5 952 invånare/km²

Borgmästare: Claudia Sheinbaum (Movimiento Regeneración Nacional (MORENA))


text:
# Pounamuella hollowayae
Pounamuella hollowayae är en spindelart som först beskrevs av Forster 1956.  Pounamuella hollowayae ingår i släktet Pounamuella och familjen Orsolobidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Pounamuella hollowayae

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Pounamuella hollowayae''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv =
| familia = [[Orsolobidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Pounamuella]]
| species_sv =
| species = '''Pounamuella hollowayae'''
| taxon = Pounamuella hollowayae
| taxon_authority = ([[Forster (auktor)|Forster]], 1956)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Pounamuella hollowayae'''''<ref name = "col276220"/> är en [[spindlar|spindel]]art som först beskrevs av [[Forster (auktor)|Forster]] 1956.  ''Pounamuella hollowayae'' ingår i [[släkte]]t ''[[Pounamuella]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Orsolobidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/pounamuella+hollowayae/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col276220">Forster, R. R. (1956b) New Zealand spiders of the family Oonopidae., ''Rec. Canterbury Mus.'' '''7:''' 89-169.</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

[[Kategori:Spindlar]]
[[Kategori:Pounamuella|hollowayae]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Orsolobidae

Släkte: Pounamuella

Art: Pounamuella hollowayae

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: (Forster, 1956)


text:
# Córdobacinklod
Córdobacinklod (Cinclodes comechingonus) är en fågel i familjen ugnfåglar inom ordningen tättingar.

## Utbredning och systematik
Fågeln förekommer i Anderna i nordcentrala Argentina (västra Córdoba till östra Tucumán). Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

## Status
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

title: Córdobacinklod

wikitext:
{{Taxobox
| name = Córdobacinklod
| status = LC
| status_ref = <ref name="IUCN">{{IUCN2015.4 | assessors = Birdlife International | år = 2012 | id = 22702082 | titel = Cinclodes comechingonus | språk = engelska | hämtdatum = 2016-02-01}}</ref>
| image = Cordoba Cinclodes.jpg
| image_caption =
| range_map =
| range_map_caption =
| image2 =
| image2_caption =
| domain_sv = [[Eukaryoter]]
| domain = Eukaryota
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| subphylum = Vertebrata
| classis_sv = [[Fåglar]]
| classis = Aves
| ordo_sv = [[Tättingar]]
| ordo = Passeriformes
| familia_sv = [[Ugnfåglar]]
| familia = Furnariidae
| genus_sv = [[Cinkloder]]
| genus = Cinclodes
| species_sv = '''Córdobacinklod'''
| species = C. comechingonus
| taxon = Cinclodes comechingonus
| taxon_authority = [[Zotta]] & [[Gavio]], 1944
| synonyms = Cordobacinklod
}}

'''Córdobacinklod'''<ref name="SOF">[[BirdLife Sverige]] (2021) [http://birdlife.se/tk/svenska-namn-pa-varldens-faglar/ Officiella listan över svenska namn på alla världens fågelarter]</ref> (''Cinclodes comechingonus'') är en [[fågel]] i familjen [[ugnfåglar]] inom ordningen [[tättingar]].<ref name = "CC">Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, D. Roberson, T. A. Fredericks, B. L. Sullivan, and C. L. Wood (2016) The eBird/Clements checklist of birds of the world: Version 2016 [http://www.birds.cornell.edu/clementschecklist/download http://www.birds.cornell.edu/clementschecklist/download], läst 2016-08-11</ref>

== Utbredning och systematik ==
Fågeln förekommer i [[Anderna]] i nordcentrala [[Argentina]] (västra [[Córdoba, Argentina|Córdoba]] till östra [[Tucumán (provins)|Tucumán]]).<ref name="CC"/> Den behandlas som [[monotypisk]], det vill säga att den inte delas in i några underarter.

== Status ==
[[IUCN]] kategoriserar arten som [[livskraftig]].<ref name="IUCN"/>

== Noter ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Cinclodes comechingonus|''Cinclodes comechingonus''}}

[[Kategori:Ugnfåglar]]
[[Kategori:Fåglar i neotropiska regionen]]
[[Kategori:Endemiska fågelarter i Argentina]]

title: Systematik

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Klass: Fåglar · Aves

Ordning: Tättingar · Passeriformes

Familj: Ugnfåglar · Furnariidae

Släkte: Cinkloder · Cinclodes

Art: Córdobacinklod · C. comechingonus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Cinclodes comechingonus

Auktor: Zotta & Gavio, 1944

title: Synonymer

Synonymer: Cordobacinklod


text:
# Guémar
Guémar är en kommun i departementet Haut-Rhin i regionen Grand Est (tidigare regionen Alsace) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Ribeauvillé som tillhör arrondissementet Ribeauvillé. År 2022 hade Guémar 1 464 invånare.

## Befolkningsutveckling
Antalet invånare i kommunen Guémar
| Referens: INSEE |

title: Guémar

wikitext:
{{Kommunfakta Frankrike
|namn                        = Guémar
|bild                        = Guémar 035.JPG
|bildtext                    =
|flagga                      =
|vapen                       = Blason de la ville de Guémar (68).svg
|lat_g = 48 |lat_m = 11 |lat_s = | lat_NS = N
|long_g = 7 |long_m = 24 |long_s=  | long_EW = E
|region                      = [[Grand Est]]
|departement                 = [[File:Blason département fr Haut-Rhin.svg|15px]] [[Haut-Rhin]]
|arrondissement              = [[Ribeauvillé]]
|kanton                      = [[Ribeauvillé (kanton)|Ribeauvillé]]
|kommunalförbund             =
|höjd_medel                  =
|höjd_max                    =
|höjd_min                    =
|areal                       = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Area}}
|areal_not                   =
|folkmängd                   = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}
|folkmängd_datum             = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkningdatum}}
|folkmängd_not               =
|befolkningstäthet           = auto
|borgmästare                 =
|mandat                      =
|postnummer                  = 68970
|insee                       = 68113
|positionskarta              = Frankrike
|positionskartnamn           = {{Kartposition Frankrike|bild1}}
|karttext                    = Kommunens läge i regionen [[Grand Est]] i Frankrike
|karta                       =
|webbplats                   =
|fotnot                      =
|}}
{{Franska kommunkartor|68113}}

'''Guémar''' är en [[Frankrikes kommuner|kommun]] i [[Frankrikes departement|departementet]] [[Haut-Rhin]] i regionen [[Grand Est]] (tidigare regionen [[Alsace]]) i nordöstra [[Frankrike]]. Kommunen ligger i kantonen [[Ribeauvillé (kanton)|Ribeauvillé]] som tillhör [[arrondissement]]et [[Ribeauvillé]]. År {{Stat/Frankrike/Kommuner/BefolkningårWD}} hade Guémar {{formatnum:{{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}}} invånare.

== Befolkningsutveckling ==
'''''Antalet invånare i kommunen Guémar'''''
{{Befolkningsutveckling i Frankrikes kommuner|68113}}

== Se även ==
* [[Lista över kommuner i departementet Haut-Rhin]]

== Källor ==
<references/>

== Externa länkar ==
*{{commonscat|Guémar}}

{{STANDARDSORTERING:Guemar}}
[[Kategori:Kommuner i Haut-Rhin]]

Land: Frankrike

Region: Grand Est

Departement: Haut-Rhin

Arrondissement: Ribeauvillé

Kanton: Ribeauvillé

Befolkningstäthet: 80 invånare/km²

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)


text:
# Carl Samuel Graffman
Carl Samuel Graffman, född 23 juli 1801 i Göteborg, död 16 april 1862 på Konradsberg vid Stockholm, var en svensk landskapstecknare.

## Biografi
Carl Graffman var son till bryggaren Samuel Graffman. Han sattes 1817 i lära hos dekorationsmålaren Johan August Beyer i Göteborg, for 1821 till Stockholm där han fick anställning hos Emanuel Limnell. Kort därefter blev han elev vid Konstakademien där han fick utbildning av Fredric Westin. Efter hand kom han under inflytande av Carl Johan Fahlcrantz, vars landskapsstil han sedan kom att efterlikna.
Mot slutet av 1820-talet avtecknade han gamla kyrkmålningar i södra Sverige. 1830 reste han till Skottland, vars storartad pittoreska natur då väckt uppmärksamhet genom Walter Scotts romaner. Hos denne och hans måg, Sir W. Lockhart, fann Graffman det vänligaste mottagande och förekommande vägledning. Återkommen utgav Graffman teckningssamlingen Skottiska vyer, litograferade av Carl Johan Billmark (1831-33, 6 häften), och vann betydande anseende i hemlandet. Graffman blev samtidigt agré av Konstakademien, fick 1834 ett resestipendium, och allt syntes lova honom en lycklig framtid.

Sommaren 1838, då man väntade en rysk storfurste till Stockholm, uttalade Carl Graffman en morgon vid frukostbordet på Castenhoffs källare hotelser om att skjuta ryssen, och drog fram ett par pistoler. »Detta gav anledning att G blev arresterad, och kommen i fängelset, föll han i komplett vansinne med raseri och avfördes till Danviks dårhus», där han intogs 10 juni 1838, för att aldrig mer bli fri.

Han avled barnlös på Konradsberg mentalsjukhus och var farfars farbror till hovrättslagmannen Gösta Graffman.
Hans numera mycket sällsynta tavlor, mest i litet format, utgjordes av utsikter från Sverige, Norge och Skottland. Målningen Stirling Castle, 1831 finns på Länsmuseet Gävleborg i Gävle. Några verk finns på Rosendals lustslott. Graffman finns representerad vid bland annat Uppsala universitetsbibliotek och Nationalmuseum i Stockholm, Länsmuseet Gävleborg, Norrköpings konstmuseum och Göteborgs konstmuseum.
Dömd till dårhus (1976) en spelfilm om Carl Graffmans livsöde, av Jan Håfström och Anders Wahlgren, visades 1981  i SVT2.

## Verk
- Riddarholmsbranden 1802

title: Carl Samuel Graffman

wikitext:
[[File:Carl Samuel Graffman-1834.jpg|thumb|upright|Carl Samuel Graffman. Teckning av [[Maria Röhl]] (1834)]]
'''Carl Samuel Graffman''', född [[23 juli]] [[1801]] i [[Göteborg]], död [[16 april]] [[1862]]<ref>{{runeberg.org|smok|3|0096.html Graffman, Carl}}</ref> på [[Konradsberg]] vid [[Stockholm]], var en [[Sverige|svensk]] [[landskapsmålare|landskapstecknare]].

==Biografi==
Carl Graffman var son till bryggaren Samuel Graffman. Han sattes 1817 i lära hos dekorationsmålaren [[Johan August Beyer]] i Göteborg, for 1821 till Stockholm där han fick anställning hos [[Emanuel Limnell]]. Kort därefter blev han elev vid [[Kungliga Akademien för de fria konsterna|Konstakademien]] där han fick utbildning av [[Fredric Westin]]. Efter hand kom han under inflytande av [[Carl Johan Fahlcrantz (målare)|Carl Johan Fahlcrantz]], vars landskapsstil han sedan kom att efterlikna.<ref>{{runeberg.org|smok|3|0097.html Graffman, Carl Samuel}}</ref>

Mot slutet av 1820-talet avtecknade han gamla kyrkmålningar i södra Sverige. 1830 reste han till [[Skottland]], vars storartad pittoreska natur då väckt uppmärksamhet genom [[Walter Scott]]s romaner. Hos denne och hans måg, Sir W. Lockhart, fann Graffman det vänligaste mottagande och förekommande vägledning. Återkommen utgav Graffman teckningssamlingen ''Skottiska vyer'', litograferade av [[Carl Johan Billmark]] (1831-33, 6 häften), och vann betydande anseende i hemlandet. Graffman blev samtidigt [[agré]] av Konstakademien, fick 1834 ett resestipendium, och allt syntes lova honom en lycklig framtid.

Sommaren 1838, då man väntade en rysk [[storfurste]] till Stockholm, uttalade Carl Graffman en morgon vid frukostbordet på Castenhoffs källare hotelser om att skjuta ryssen, och drog fram ett par pistoler. »Detta gav anledning att G blev arresterad, och kommen i fängelset, föll han i komplett vansinne med raseri och avfördes till [[Danviks dårhus]]», där han intogs 10 juni 1838, för att aldrig mer bli fri.

Han avled barnlös på Konradsberg mentalsjukhus och var farfars farbror till hovrättslagmannen [[Gösta Graffman]].<ref>{{bokref
|titel=Svenska släktkalendern. Årg. 16 (1963)
|år=1963
|utgivare=Bonnier
|utgivningsort=Stockholm
|språk=swe
|libris=8847234
}} s 205–206. (Släkten Graffman)</ref>

Hans numera mycket sällsynta tavlor, mest i litet format, utgjordes av utsikter från Sverige, [[Norge]] och Skottland. Målningen ''Stirling Castle'', 1831 finns på Länsmuseet Gävleborg i [[Gävle]]. Några verk finns på [[Rosendals slott|Rosendals lustslott]]. Graffman finns representerad vid bland annat [[Uppsala universitetsbibliotek]]<ref>[https://www.alvin-portal.org/alvin/view.jsf?dswid=-634&searchType=EXTENDED&query=Carl+Samuel+Graffman&aq=%5B%5B%7B%22A_FQ%22%3A%22Carl+Samuel+Graffman%22%7D%5D%5D&aqe=%5B%5D&af=%5B%5D&pid=alvin-record%3A83155&c=1#alvin-record%3A83155 Uppsala universitetsbibliotek]</ref> och [[Nationalmuseum, Stockholm|Nationalmuseum]]<ref>[http://collection.nationalmuseum.se/eMuseumPlus?service=ExternalInterface&module=artist&objectId=8014&viewType=detailView Nationalmuseum]</ref> i Stockholm, [[Länsmuseet Gävleborg]]<ref>[https://digitaltmuseum.se/021047299054/vue-af-stirling-castle-i-skottland-malning Länsmuseet Gävleborg]</ref>, [[Norrköpings konstmuseum]]<ref>{{Bokref|titel=Norrköpings konstmuseum : katalog|url=https://www.worldcat.org/oclc/186037488|utgivare=Norrköpings konstmuseum|datum=2000 ;|hämtdatum=2020-04-02|isbn=91-88244-22-9|oclc=186037488|efternamn=Norrköpings konstmuseum.}}</ref> och [[Göteborgs konstmuseum]]<ref>[http://emp-web-34.zetcom.ch/eMuseumPlus?service=ExternalInterface&module=collection&objectId=12720&viewType=detailView Göteborgs konstmuseum]</ref>.

''Dömd till dårhus'' (1976) en spelfilm om Carl Graffmans livsöde, av [[Jan Håfström]] och [[Anders Wahlgren]], visades 1981  i [[SVT2]].

==Verk==
<gallery widths=200 heights=180 perrow="3" mode=packed>
Fil:Riddarholmsbranden 1802.jpg|[[Riddarholmsbranden 1802]]
</gallery>

==Bibliografi==
*{{bokref |titel=Skottska vuer tecknade efter naturen under en resa i Skottland år 1830 af C. S. Graffman ; Lithographierade af C.J. Billmark. ; [ Med text af Thure Wensjoe.] |år=1831-1833 |utgivare=Norstedt |utgivningsort=Stockholm |libris=2671916 }}

==Referenser==
<references/>
* {{ugglan|artikel=Graffman, Karl Samuel|url=https://runeberg.org/nfbj/0054.html}}

==Vidare läsning==
* [https://sok.riksarkivet.se/Sbl/Mobil/Artikel/13125 Carl Samuel Graffman: Riksarkivet]
* [http://www.svenskfilmdatabas.se/sv/item/?type=film&itemid=14669 "Dömd till dårhus" Svensk Filmdatabas]
*{{tidskriftsref |författare=Jungmarker, Gunnar |rubrik=Carl Samuel Graffman och hans sjukdomsteckningar |år=1935 |tidskrift=Nationalmusei årsbok |volym=1935, N.S. 5, |sid=78-105 |libris=13753468 }}
*{{bokref |efternamn=Melander |förnamn=Karin |titel=Carl Samuel Graffman : en bortglömd 1800-tals konstnär |år=1966 |libris=11585536 }}
*{{tidskriftsref |författare=Nicklasson, Påvel |rubrik=Byggnadsarkeologi på 1820-talet : exemplet Lofta kyrka i Småland |url=http://fornvannen.se/pdf/2010talet/2010_209.pdf |år=2010 |tidskrift=Fornvännen (Print) |volym=2010(105) :3, |sid=[209]-227  : ill |id=0015-7813 |issn=0015-7813 |libris=12040547 }}
*{{bokref |efternamn=Nilsson |förnamn=Sten Åke |titel=Fragment av liv : en biografi över landskapsmålaren Carl Samuel Graffman |år=2005 |utgivare=Carlsson [i samarbete med Prins Eugens Waldemarsudde] |utgivningsort=Stockholm |isbn=91-7203-686-9 |libris=9883095 }}
*{{tidskriftsref |författare=Nilsson, Sten Åke |rubrik=Tecknat efter naturen : Carl Samuel Graffman |år=1995 |tidskrift=Artes |volym=1995 (21 :2), |utgivare=Stockholm  : Natur och kultur, 1975- |sid=[56]-63  : ill |id=ISSN 0345-0015 |issn=ISSN 0345-0015 |libris=2292503 }}
*{{tidskriftsref |författare=Svensson, Torsten |rubrik=Några noteringar om Lofta kyrka och Carl Samuel Graffman |url=http://fornvannen.se/pdf/2010talet/2011_235.pdf |år=2011 |tidskrift=Fornvännen (Print) |volym=2011(106) :3, |sid=235-237 |id=0015-7813 |issn=0015-7813 |libris=12445175 }}

{{STANDARDSORTERING:Graffman, Carl Samuel}}
[[Kategori:Representerade vid Nationalmuseum]]
[[Kategori:Representerade vid Göteborgs konstmuseum]]
[[Kategori:Svenska landskapsmålare]]
[[Kategori:Födda 1801]]
[[Kategori:Avlidna 1862]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Konstnärer från Göteborg]]
[[Kategori:Svenska tecknare under 1800-talet]]
[[Kategori:Representerade vid Uppsala universitetsbibliotek]]
[[Kategori:Representerade vid Norrköpings konstmuseum]]


text:
# Pteryxia petraea
Pteryxia petraea är en flockblommig växtart som först beskrevs av Marcus Eugene Jones, och fick sitt nu gällande namn av John Merle Coulter och Joseph Nelson Rose. Pteryxia petraea ingår i släktet Pteryxia och familjen flockblommiga växter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Pteryxia petraea

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|flockblommig växt|datum=2014-06}}
{{Taxobox
| name = ''Pteryxia petraea''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Araliaordningen]]
| ordo = Apiales
| familia_sv = [[Flockblommiga växter]]
| familia = Apiaceae
| genus_sv =
| genus = [[Pteryxia]]
| species_sv =
| species = '''Pteryxia petraea'''
| taxon = Pteryxia petraea
| taxon_authority = ([[Marcus Eugene Jones|M.E.Jones]]) [[John Merle Coulter|J.M.Coult.]] & [[Joseph Nelson Rose|Rose]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Cymopterus terebinthinus'' var.'' petraeus'' ([[Marcus Eugene Jones|M.E.Jones]]) S.Goodrich
''Cymopterus petraeus'' [[Marcus Eugene Jones|M.E.Jones]]
''Aletes petraea'' ([[Marcus Eugene Jones|M.E.Jones]]) [[William Alfred Weber|W.A.Weber]]
}}

'''''Pteryxia petraea'''''<ref name = "C132"/> är en [[flockblommiga växter|flockblommig växt]]art som först beskrevs av [[Marcus Eugene Jones]], och fick sitt nu gällande namn av [[John Merle Coulter]] och [[Joseph Nelson Rose]]. ''Pteryxia petraea'' ingår i [[släkte]]t ''[[Pteryxia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[flockblommiga växter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9472740|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">''In: Contr. U. S. Natl. Herb. 7(1): 172.'', 1900</ref>
<ref name = "source">[http://rbg-web2.rbge.org.uk/URC Umbellifers: World Umbellifer Database]</ref>
</references>

[[Kategori:Flockblommiga växter]]
[[Kategori:Pteryxia|petraea]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Araliaordningen · Apiales

Familj: Flockblommiga växter · Apiaceae

Släkte: Pteryxia

Art: Pteryxia petraea

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Pteryxia petraea

Auktor: (M.E.Jones) J.M.Coult. & Rose

title: Synonymer

Synonymer: Cymopterus terebinthinus var. petraeus (M.E.Jones) S.Goodrich · Cymopterus petraeus M.E.Jones · Aletes petraea (M.E.Jones) W.A.Weber


text:
# Reillanne
Reillanne är en kommun i departementet Alpes-de-Haute-Provence i regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur i sydöstra Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Reillanne som ligger i arrondissementet Forcalquier. År 2022 hade Reillanne 1 730 invånare.

## Befolkningsutveckling
Antalet invånare i kommunen Reillanne
Referens: INSEE

title: Reillanne

wikitext:
{{Kommunfakta Frankrike
|namn                        = Reillanne
|bild                        = Reillanne.jpg
|bildtext                    =
|flagga                      =
|vapen                       = Blason Reillanne.svg
|lat_g = 43 |lat_m = 53 |lat_s = | lat_NS = N
|long_g = 5 |long_m = 40 |long_s=  | long_EW = E
|region                      = [[Provence-Alpes-Côte d'Azur]]
|departement                 = [[File:Blason département fr Alpes-de-Haute-Provence.svg|15px]] [[Alpes-de-Haute-Provence]]
|arrondissement              = [[Forcalquier]]
|kanton                      = [[Reillanne (kanton)|Reillanne]]
|kommunalförbund             =
|höjd_medel                  =
|höjd_max                    =
|höjd_min                    =
|areal                       = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Area}}
|areal_not                   =
|folkmängd                   = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}
|folkmängd_datum             = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkningdatum}}
|folkmängd_not               =
|befolkningstäthet           = auto
|borgmästare                 =
|mandat                      =
|postnummer                  = 04110
|insee                       = 04160
|positionskarta              = Frankrike
|positionskartnamn           = {{Kartposition Frankrike|bild1}}
|karttext                    = Kommunens läge i regionen [[Provence-Alpes-Côte d'Azur]] i Frankrike.
|karta                       =
|webbplats                   =
|fotnot                      =
|}}
{{Franska kommunkartor|04160}}

'''Reillanne''' är en [[Frankrikes kommuner|kommun]] i [[Frankrikes departement|departementet]] [[Alpes-de-Haute-Provence]] i regionen [[Provence-Alpes-Côte d'Azur]] i sydöstra [[Frankrike]]. Kommunen ligger  i kantonen [[Reillanne (kanton)|Reillanne]] som ligger i [[arrondissement]]et [[Forcalquier]]. År {{Stat/Frankrike/Kommuner/BefolkningårWD}} hade Reillanne {{formatnum:{{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}}} invånare.

== Befolkningsutveckling ==
'''''Antalet invånare i kommunen Reillanne'''''

<timeline>
ImageSize  = width:350 height:200
PlotArea   = left:50 right:20 top:25 bottom:30
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = late
Colors =
  id:linegrey2 value:gray(0.9)
  id:linegrey value:gray(0.7)
  id:cobar value:rgb(0.2,0.7,0.8)
  id:cobar2 value:rgb(0.6,0.9,0.6)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:1700
ScaleMajor = unit:year increment:200 start:0 gridcolor:linegrey
PlotData =
  color:cobar width:19 align:left
  bar:1968 from:0 till:602
  bar:1975 from:0 till:665
  bar:1982 from:0 till:892
  bar:1990 from:0 till:1197
  bar:1999 from:0 till:1339
  bar:2008 from:0 till:1479
PlotData=
  textcolor:black fontsize:S
  bar:1968 at: 602 text: 602 shift:(-14,5)
  bar:1975 at: 665 text: 665 shift:(-14,5)
  bar:1982 at: 892 text: 892 shift:(-14,5)
  bar:1990 at: 1197 text: 1197 shift:(-14,5)
  bar:1999 at: 1339 text: 1339 shift:(-14,5)
  bar:2008 at: 1479 text: 1479 shift:(-14,5)
</timeline>

<small>Referens: [[Institut National de la Statistique et des Études Économiques|INSEE]]<ref>[http://www.recensement.insee.fr/basesChiffresCles.action Chiffres clés - Évolution et structure de la population] {{Wayback|url=http://www.recensement.insee.fr/basesChiffresCles.action |date=20120705081112 }}</ref></small>

== Se även ==
* [[Lista över kommuner i departementet Alpes-de-Haute-Provence]]

== Källor ==
<references/>

[[Kategori:Kommuner i Alpes-de-Haute-Provence]]

Region: Provence-Alpes-Côte d'Azur

Departement: Alpes-de-Haute-Provence

Arrondissement: Forcalquier

Kanton: Reillanne

Befolkningstäthet: 45 invånare/km²


text:
# Rubus conothyrsoides
Rubus conothyrsoides är en rosväxtart som beskrevs av Heinrich E. Weber. Rubus conothyrsoides ingår i släktet rubusar, och familjen rosväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Rubus conothyrsoides

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|rosväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Rubus conothyrsoides''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Rosordningen]]
| ordo = Rosales
| familia_sv = [[Rosväxter]]
| familia = Rosaceae
| genus_sv = [[Rubusar]]
| genus = Rubus
| species_sv =
| species = '''Rubus conothyrsoides'''
| taxon = Rubus conothyrsoides
| taxon_authority = [[Heinrich E. Weber|H.E. Weber]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Rubus conothyrsoides'''''<ref name = "C132"/> är en [[rosväxter|rosväxt]]art som beskrevs av [[Heinrich E. Weber]]. ''Rubus conothyrsoides'' ingår i [[släkte]]t [[Rubusar (växter)|rubusar]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[rosväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16776276|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">H.E. Weber, 1977 ''In: Osnabrucker Nat.Mitt., 5: 123''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-08-15 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Rubus conothyrsoides|''Rubus conothyrsoides''}}

[[Kategori:Rubusar]]
[[Kategori:Rubus|conothyrsoides]]

title: Systematik

Ordning: Rosordningen · Rosales

Familj: Rosväxter · Rosaceae

Släkte: Rubusar · Rubus

Art: Rubus conothyrsoides

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Rubus conothyrsoides

Auktor: H.E. Weber


text:
# Sankt Nikolaus katedral, Miercurea Ciuc
Sankt Nikolaus katedral (rumänska: Catedrala „Sfântul Nicolae”) är en rumänsk-ortodox katedral belägen i staden Miercurea Ciuc i länet Harghita i Rumänien.
Kyrkan är helgad åt Sankt Nikolaus och tillhör Covasnas och Harghitas stift.

## Historik
Sankt Nikolaus katedral i Miercurea Ciuc började att byggas år 1929, då grundstenen lades den 29 september. Katedralen stod klar 1936, då den invigdes den 8 november.

## Katedralen
- Katedralen är byggd i bysantinsk stil.[1][2]
- Byggnaden målades 1936 av Gheorghe Belizarie.[1][2]

## Bilder
- Framsidan och entrén.

title: Sankt Nikolaus katedral, Miercurea Ciuc

wikitext:
{{För|andra kyrkor uppkallade efter Sankt Nikolaus|Sankt Nicolai kyrka}}{{Faktamall religiös byggnad WD|bild=RO HR Miercurea Ciuc Orthodox cathedral.jpg|bildstorlek=280px|färg=Yellow|namn=Sankt Nikolaus katedral
Catedrala „Sfântul Nicolae”|plats=[[Miercurea Ciuc]]|namn_efter=[[Nikolaus (helgon)|Sankt Nikolaus]]|uppförd=[[1929]] - [[1936]]|bildtext=Sankt Nikolaus katedral i Miercurea Ciuc (juli 2009).|stift=[[Covasnas och Harghitas stift]]|trossamfund=[[Rumänsk-ortodoxa kyrkan]]|stil=[[Bysantinsk arkitektur]]|land={{flaggbild2|Rumänien}}}}'''Sankt Nikolaus katedral''' ([[rumänska]]: ''Catedrala „Sfântul Nicolae”'') är en [[Rumänsk-ortodoxa kyrkan|rumänsk-ortodox]] [[katedral]] belägen i staden [[Miercurea Ciuc]] i länet [[Harghita]] i [[Rumänien]].<ref name=":0">{{Webbref|titel=Catedrala din Miercurea-Ciuc|url=https://www.crestinortodox.ro/biserici-manastiri/catedrala-miercurea-ciuc-67805.html|verk=www.crestinortodox.ro|hämtdatum=2024-10-18}}</ref><ref name=":1">{{Webbref|titel=Catedrala – Episcopia Ortodoxă a Covasnei și Harghitei|url=http://www.episcopiacvhr.ro/catedrala/|hämtdatum=2024-10-18|språk=ro-RO}}</ref>

Kyrkan är helgad åt [[Nikolaus (helgon)|Sankt Nikolaus]] och tillhör [[Covasnas och Harghitas stift]].<ref name=":1" />

== Historik ==
Sankt Nikolaus katedral i Miercurea Ciuc började att byggas år 1929, då grundstenen lades den 29 september. Katedralen stod klar 1936, då den invigdes den 8 november.<ref name=":0" /><ref name=":1" />
== Katedralen ==

* Katedralen är byggd i [[Bysantinsk arkitektur|bysantinsk stil]].<ref name=":0" /><ref name=":1" />
* Byggnaden målades 1936 av Gheorghe Belizarie.<ref name=":0" /><ref name=":1" />

== Bilder ==
<gallery mode="nolines">
Fil:RO HR Miercurea Ciuc Orthodox cathedral front.jpg|Framsidan och entrén.
</gallery>
== Se även ==

* [[Ortodoxa kyrkor|Östortodoxa kyrkor]]
* [[Rumänien#Religion|Religion i Rumänien]]

== Källor ==
<references />

{{STANDARDSORTERING:Nikolaus katedral}}
[[Kategori:Kyrkobyggnader i Covasnas och Harghitas stift]]
[[Kategori:Kyrkobyggnader invigda 1936]]
[[Kategori:1936 i Rumänien]]

title: Historia

Namn efter: Sankt Nikolaus

title: Arkitektur

Stil: Bysantinsk arkitektur

title: Administration

Stift: Covasnas och Harghitas stift


text:
# Thaumatocypris rudjakovi
Thaumatocypris rudjakovi är en kräftdjursart som beskrevs av Louis S. Kornicker 2004. Thaumatocypris rudjakovi ingår i släktet Thaumatocypris och familjen Thaumatocyprididae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Thaumatocypris rudjakovi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Thaumatocypris rudjakovi''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Musselkräftor]]
| classis = Ostracoda
| ordo_sv =
| ordo = [[Halocyprida]]
| familia_sv =
| familia = [[Thaumatocyprididae]]
| genus_sv =
| genus = [[Thaumatocypris]]
| species_sv =
| species = '''Thaumatocypris rudjakovi'''
| taxon = Thaumatocypris rudjakovi
| taxon_authority = [[Louis S. Kornicker|Kornicker]], 2004
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| superfamilia = [[Thaumatocypridoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Thaumatocypris rudjakovi'''''<ref name = "col274565"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som beskrevs av [[Louis S. Kornicker]] 2004. ''Thaumatocypris rudjakovi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Thaumatocypris]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Thaumatocyprididae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/thaumatocypris+rudjakovi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col274565">Kornicker, Louis S. (2004) Morphology and musculature of a new species of Thaumatocypris (Ostracoda, Halocyprida, Thaumatocypridoidea), Journal of Crustacean Biology, vol. 24, no. 1</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Musselkräftor]]
[[Kategori:Thaumatocypris|rudjakovi]]

title: Systematik

Understam: Kräftdjur · Crustacea

Klass: Musselkräftor · Ostracoda

Ordning: Halocyprida

Överfamilj: Thaumatocypridoidea

Familj: Thaumatocyprididae

Släkte: Thaumatocypris

Art: Thaumatocypris rudjakovi

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Kornicker, 2004


text:
# Lycodes terraenovae
Lycodes terraenovae är en fiskart som beskrevs av Collett, 1896. Lycodes terraenovae ingår i släktet Lycodes och familjen tånglakefiskar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Lycodes terraenovae

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fisk|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Lycodes terraenovae''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Strålfeniga fiskar]]
| classis = Actinopterygii
| ordo_sv = [[Abborrartade fiskar]]
| ordo = Perciformes
| familia_sv = [[Tånglakefiskar]]
| familia = Zoarcidae
| genus_sv =
| genus = [[Lycodes]]
| species_sv =
| species = '''Lycodes terraenovae'''
| taxon = Lycodes terraenovae
| taxon_authority = Collett, 1896
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| superclassis = Osteichthyes
| superclassis_sv = [[Benfiskar]]
| synonyms = ''Lycodes agulhensis'' Andriashev, 1959<ref name = "col481995"/>
''Lycodes brunneus'' Fowler, 1944<ref name = "col481995"/>
''Lycodes atratus'' [[Vadim Dmitrij Vladykov|Vladykov]] & Tremblay, 1936<ref name = "col481995"/>
''Lycodes atlanticus'' Jensen, 1902<ref name = "col481995"/>
''Lycodes frigidus'' (non Collett, 1879)<ref name = "col481995"/>
}}

'''''Lycodes terraenovae'''''<ref name = "col481995"/> är en [[fiskar|fisk]]art som beskrevs av Collett, 1896. ''Lycodes terraenovae'' ingår i [[släkte]]t ''[[Lycodes]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[tånglakefiskar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/lycodes+terraenovae/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col481995">Møller, P.R. (2000) Validity of the eelpout ''Lycodes terranovae'' Collett, 1896 (Pisces: Zoarcidae)., Copeia (3):846-850.</ref>
<ref name = "source">''FishBase''. Froese R. & Pauly D. (eds), 2011-06-14</ref>
</references>

[[Kategori:Tånglakefiskar]]
[[Kategori:Lycodes|terraenovae]]

{{Robotskapad stub om tånglakefiskar}}
{{Taxonbar}}

title: Systematik

Överklass: Benfiskar · Osteichthyes

Klass: Strålfeniga fiskar · Actinopterygii

Ordning: Abborrartade fiskar · Perciformes

Familj: Tånglakefiskar · Zoarcidae

Släkte: Lycodes

Art: Lycodes terraenovae

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Lycodes terraenovae

Auktor: Collett, 1896

title: Synonymer

Synonymer: Lycodes agulhensis Andriashev, 1959 · Lycodes brunneus Fowler, 1944 · Lycodes atratus Vladykov & Tremblay, 1936 · Lycodes atlanticus Jensen, 1902 · Lycodes frigidus (non Collett, 1879)

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen