text:
# Castianeira munieri
Castianeira munieri är en spindelart som först beskrevs av Simon 1877.  Castianeira munieri ingår i släktet Castianeira och familjen flinkspindlar. Inga underarter finns listade.

title: Castianeira munieri

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Castianeira munieri''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Flinkspindlar]]
| familia = Corinnidae
| genus_sv =
| genus = [[Castianeira]]
| species_sv =
| species = '''Castianeira munieri'''
| taxon = Castianeira munieri
| taxon_authority = ([[Simon (auktor)|Simon]], 1877)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Castianeira munieri'''''<ref name = "col279135"/> är en [[spindlar|spindel]]art som först beskrevs av [[Simon (auktor)|Simon]] 1877.  ''Castianeira munieri'' ingår i [[släkte]]t ''[[Castianeira]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[flinkspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/castianeira+munieri/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col279135">Simon, E. (1877f) Description de deux espèces du genre ''Agroeca''., ''Ann. Soc. ent. Fr.'' (5) '''7'''(Bull.): 189-190.</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

[[Kategori:Flinkspindlar]]
[[Kategori:Castianeira|munieri]]

title: Systematik

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Flinkspindlar · Corinnidae

Släkte: Castianeira

Art: Castianeira munieri

title: Vetenskapligt namn


text:
# Phyllanthus cordatulus
Phyllanthus cordatulus är en emblikaväxtart som beskrevs av Charles Budd Robinson. Phyllanthus cordatulus ingår i släktet Phyllanthus och familjen emblikaväxter.
Artens utbredningsområde är Filippinerna. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Phyllanthus cordatulus

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|emblikaväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Phyllanthus cordatulus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Malpigiaordningen]]
| ordo = Malpighiales
| familia_sv = [[Emblikaväxter]]
| familia = Phyllanthaceae
| genus_sv =
| genus = [[Phyllanthus]]
| species_sv =
| species = '''Phyllanthus cordatulus'''
| taxon = Phyllanthus cordatulus
| taxon_authority = [[Charles Budd Robinson|C.B.Rob.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Phyllanthus cordatulus'''''<ref name = "C132"/> är en [[emblikaväxter|emblikaväxt]]art som beskrevs av [[Charles Budd Robinson]]. ''Phyllanthus cordatulus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Phyllanthus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[emblikaväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Filippinerna]].<ref name = "COL"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9716524|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">C.B.Rob., 1909 ''In: Philipp. J. Sci., C 4: 76''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Emblikaväxter]]
[[Kategori:Phyllanthus (Phyllanthaceae)|cordatulus]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Malpigiaordningen · Malpighiales

Familj: Emblikaväxter · Phyllanthaceae

Släkte: Phyllanthus

Art: Phyllanthus cordatulus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Phyllanthus cordatulus


text:
# Selat Rupat
Selat Rupat är ett sund i Indonesien.   Det ligger i provinsen Kepulauan Riau, i den västra delen av landet, 1 100 km nordväst om huvudstaden Jakarta.

title: Selat Rupat

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Indonesien|datum=2016-06}}
{{geobox
| River
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                        = Selat Rupat
| native_name                 =
| other_name                  = Damai
| category                    = Sund
| etymology                   =
| nickname                    =
<!-- *** Bild *** -->
| image                       =
| image_caption               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                     = Indonesien
| country_flag                = true
| state                       = [[Kepulauan Riau]]
| region                      =
| district                    =
| municipality                =
<!-- *** Huvudflod, föremål i området mm *** -->
| parent                      =
| city                        =
| landmark                    =
<!-- *** Bifloder *** -->
| tributary_left              =
| tributary_right             =
<!-- *** Lägen, källa och mynning *** -->
| source                      =
| source_location             =
| source_region               =
| source_country              =
| source_elevation            =
| source_lat_d                =
| source_lat_m                =
| source_lat_s                =
| source_lat_NS               =
| source_long_d               =
| source_long_m               =
| source_long_s               =
| source_long_EW              =
| source1                     =
| source1_location            =
| source1_region              =
| source1_country             =
| source1_elevation           =
| source1_lat_d               =
| source1_lat_m               =
| source1_lat_s               =
| source1_lat_NS              =
| source1_long_d              =
| source1_long_m              =
| source1_long_s              =
| source1_long_EW             =
| source_confluence           =
| source_confluence_location  =
| source_confluence_region    =
| source_confluence_country   =
| source_confluence_elevation =
| source_confluence_lat_d     =
| source_confluence_lat_m     =
| source_confluence_lat_s     =
| source_confluence_lat_NS    =
| source_confluence_long_d    =
| source_confluence_long_m    =
| source_confluence_long_s    =
| source_confluence_long_EW   =
| mouth                       =
| mouth_location              =
| mouth_region                =
| mouth_country               =
| mouth_elevation             =
| mouth_lat_d                 =
| mouth_lat_m                 =
| mouth_lat_s                 =
| mouth_lat_NS                =
| mouth_long_d                =
| mouth_long_m                =
| mouth_long_s                =
| mouth_long_EW               =
<!-- *** Dimensioner och avrinningsområde *** -->
| length                      =
| width                       =
| depth                       =
| volume                      =
| watershed                   =
| watershed_decimals          =
<!-- *** Flöde *** -->
| discharge                   =
| discharge_max               =
| discharge_min               =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                        =
| free_type                   =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                         = {{Kartposition Indonesien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                 = Läge i Indonesien
| map_locator                 = Indonesien
| map_locator_x               =
| map_locator_y               =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                   =
| other_name1                 = Selat Roepat
| other_name2                 = Selat Doemai
| other_name3                 = Selat Dumai
| lat_d                       = 1.7227
| long_d                      = 101.4287
| state_type                  = Provins
| timezone_label              = Asia/Jakarta
| utc_offset                  = +7
| timezone                    = [[Western Indonesian Time|WIT]]
}}

'''Selat Rupat''' är ett [[sund]] i [[Indonesien]].<ref name = "gn1629402"/>   Det ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Kepulauan Riau]], i den västra delen av landet, {{formatnum:1100}} km nordväst om huvudstaden [[Jakarta]].

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn1629402">[{{Geonameslänk|gnid=1629402|name=selat%20rupat}} Selat Rupat] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2013-09-05; databasdump nerladdad 2015-11-27</ref>
</references>

[[Kategori:Sund i Kepulauan Riau]]

Land: Indonesien

Provins: Kepulauan Riau

Tidszon: WIT (UTC+7)


text:
# Kläder och mode i Sverige 1850–1900
Kläder och mode i Sverige 1850–1900 präglades av en enhetligare och simplare klädedräkt för männen, samtidigt som kvinnans klädedräkt tvärtom blev alltmer onaturlig, praktfull och påkostad. Den industriella revolutionens framfart i Sverige på 1800-talet gjorde att textilindustrin utvecklades mycket och på så sätt blev kläder en konsumtionsprodukt som blev allt mer tillgänglig.

## Modets spridning
För att skapa ett mode måste en klädstil sprida sig och följas av många. Under 1800-talet underlättades en sådan spridning tack vare den allt större modepressen, då modet spreds genom tidningar och fotografier och snarare än av pandoradockor, som tidigare. Framförallt franska modetidningar som Le Follet blev internationellt populära, men även inhemska modetidningar uppkom runtom i världen: i Sverige utgavs under denna tid Nyaste Journal för Damer (1854-64), Freja: illustrerad skandinavisk modetidning (1873-1902) och Skandinavisk modetidning (1888-89). Samlingen och spridningen av bilder på mode och tidningar med ritade plagg blev större på grund av de mer utvecklade tryckteknikerna. Detta ledde till att fler människor kunde ta till sig det nya modet och att modemedvetenheten inte bara blev ett fenomen bland kungligheter och överklassen, utan även började genomsyra samhället som helhet.
Den industriella revolutionen började på riktigt ta fart i Sverige runt mitten av 1800-talet vilket ledde till att nya företag växte. Textilindustrins produktion av kläder på 1870-talet kom att öka markant, eftersom kläder började produceras i fabriker och snarare än för hand. Dessa fabrikssydda kläder ledde till att kläder blev en mer kommersiell vara.   Ägarna av dessa fabriker och andra industrier ville visa sin status och välstånd genom att klä sig och sin familj enligt modet (något som var särskilt märkbart för deras hustrur, eftersom mansmodet under 1800-talet var så enkelt), vilket bidrog till att driva den allt större kommersialiseringen, spridningen och utvecklingen av modet framåt.

### Påverkan
Parallellt med spridningen av modet uppkom också en motreaktion. Dräktreformrörelsen var en rörelse som uppkom i USA med huvudsyfte att reformera kvinnors klädsel, eftersom den då moderna kvinnoklädseln var skadlig för hälsan, bland annat på grund av korsetten.
Dräktreformrörelsen kom att etableras i Sverige 1886, då Svenska drägtreformföreningen bildades, och var en av anledningarna till att hårdsnörda korsetter blev omoderna i Sverige. Dräktreformrörelsen influerade så småningom utvecklingen av kvinnomodet mot en mer hälsosam och naturlig klädstil, även om den inte uppnådde alla sina mål under sin verksamhetstid:  det var först i början av 1900-talet som den uppnådde flera av sina mål, och det var då främst för att idrott då slutligen blivit modern och accepterat för kvinnor.

## Kvinnor
Modet har historiskt ofta inneburit en strävan att omskapa och omforma kroppen efter rådande ideal som bröt mot den naturliga mänskliga kroppens silhuett, eller överdriva dess naturliga former, och efter några årtionden av ett mer naturligt mode, blev denna tendens särskilt märkbar igen på kvinnomodet under 1800-talets andra hälft, en effekt som åstadkoms genom underplagg av olika slag.
Korsetten bars från cirka 1830 och därefter under hela seklet, och midjan skulle under hela perioden vara mycket smal, ett ideal som var särskilt starkt under andra hälften av seklet.  Den kvinnliga timglasfiguren med smal midja och breda höfter, som åstadkoms med kjolar och korsett, symboliserade fertilitet och status, och klädernas främsta uppgift var att attrahera friare, då det kvinnliga idealet under denna tid var äktenskapet.
Sedan 1830-talet hade modet uppvisat en tendens till vidare kjolar, och under 1840-talet bars allt fler underkjolar för att åstadkomma den önskade vidden, fram till att de under 1850-talet utkonkurrerades av Krinolinen.  Krinolinen var en stålställning som gav kjolen den önskade formen.  Krinolinen uppfattades av samtiden som en framgång: även om den krävde hjälp att ta på sig och var klumpig på grund av all plats den krävde, innebar krinolinen att bäraren kunde röra sina ben fritt under krinolinen och slapp alla de lager av tunga och otympliga stärkta underkjolar, som tidigare hade burits för att ge kjolen dess önskade form.
Krinolinen uppfanns 1856. Den var cirkelrund under 1850-talet, för att under 1860-talet bli trattformad och alltmer koncentrerad på baksidan, med ett större omfång av tyg över stussen och nertill på kjolen.  Denna utveckling av formen resulterade i att krinolinen 1870 utvecklades till turnyren, då kjolens volym skulle ligga över stussen. Turnyren byttes 1877 ut mot en slankare profil, för att 1882 åter få ett uppsving tills den slutligen försvann 1889. Under 1890-talet var kjolarna smalare, och dess vidd mer jämnt fördelad runt kroppen.
En av de modetrenderna som fick sitt genomslag i slutet av 1800-talet var blusen. Blusen lånades från männens klädedräkt under 1860-talet och anpassades sedan för att kunna accepteras som damplagg, och den kom att bli ett enormt populärt vardagsplagg under 1800-talets andra hälft. Under 1890-talet var blusen särskilt populär: den var då heltäckande, med hög hals och krage, med långa ärmar och vida puffärmar, så kallade fårbogsärm, ovanför armbågen. Den typiska 1890-talsmodet var att bära en sådan blus till en rak långkjol med skärp och hatt.

## Män
Den moderna mansdräkten under senare delen av 1800-talet bestod av kavajkostymen, som började användas mer och mer runt 1860-talet. Denna bestod av långa kostymbyxor, väst och kavaj och skulle framhäva sättet på vilket man ville att männen skulle se ut. Axlarna skulle ofta var stora och framträdande, likadant med bröstpartiet, vilket gick hand i hand med det mansidealet om att männen skulle vara stora och starka, som fanns under tidsperioden. Männens klädedräkt skulle vara mer enhetlig och “renare”, vilket innebar att kavajkostymen skulle vara mörk och enfärgad eller kritstrecksrandig. På grund av att mansdräkten kom att bli så rak, “enkel” och enhetlig var de första kläderna man kunde köpa helt färdigsydda, istället för att männen behövde gå till en sömmerska och få dem uppsydda. Kavajen, till exempel, behövde inte ha mannens exakta mått utan det gick bra att köpa den färdigsydd eftersom modellen skulle vara så rak och inte figursydd.
För män kom också den mer “informella” klädedräkten samt sportkostymen under 1870-1880-talet. Den mer informella klädseln kom ursprungligen från England och var början till det som senare kom att bli fritidskläder. Denna mer “informella” klädedräkt kunde bestå av bland annat plommonstopet och mer “lediga” kavajkostymer.
Runt 1860-talet blev fritidsaktiviteter vanligare, exempelvis cykling, och därmed uppstod behovet av en klädedräkt som var mer slitstark, inte så ömtålig och som det gick att röra sig mer fritt i. Resultatet blev sportkostymen. Låga knytskor, tweedmaterial och sportkeps kunde vara delar av en sportkostym.

## Skor
Skotillverkning har sedan dess begynnelse gjorts för hand och skomakaryrket har uppkommit utifrån detta. Men under slutet av 1800-talet mekaniserades skotillverkningen och när man med hjälp av maskiner började göra skor gick det mycket snabbare.

Under 1800-talet var bland annat kängor och stövlar några av de vanligaste skovarianterna.
Kängor var en av de stora skomodellerna under denna tidsperiod. Kvinnorna hade exempelvis kängor med klack och höga skaft när de skulle vara fina, ju högre skaft desto finare ansågs det vara. Modet på kängorna från och med 1880-talet blev att tåpartiet skulle vara mer spetsigt och rundat och därmed slutade den kantiga tån på kängor att användas.
Stövlar har länge använts vid exempelvis jakt och som skor till uniformer. Stövlar har ansetts vara en ganska statuslagd typ av skor men under andra delen av 1800-talet började de användas av gemene man för att det ansågs vara en praktisk skomodell. Stövlar började under andra hälften av 1800-talet att användas som mer som en sko för olika arbeten.
Om man bortser från vilka skomodeller som var moderna under slutet av 1800-talet fanns det också speciella sätt att göra skor på. Det var nämligen mode att skorna skulle knarra, och ju mer knarr ens skor hade, desto finare ansågs man vara. Knarret gjorde att det hördes när man kom och det gick att beställa skor "med knarr i" hos skomakaren.

## Klädvård
Oavsett att den industriella revolutionen tog fart i Sverige under 1800-talet och att massproduktion av kläder blev vanligare än tidigare så ansågs kläder fortfarande vara en värdefull vara. Kläder värderades högt och vårdades därefter. Man skilde på vardagskläder och finkläder och kläder kunde till exempel användas som ett betalningsmedel. Kläder från dödsbon och liknande ansågs vara värdefulla och kunde säljas om de inte ärvdes av den avlidnes barn eller liknande.
I och med att kläder ansågs vara en så fin vara så förekom det ofta att man sydde om sina befintliga kläder, istället för att köpa nya, när modet ändrades. Antingen kunde man förändra det befintliga plagget eller sprätta isär det för att använda tyget till något nytt.

## Bilder
- Stockholms mode-journal- Tidskrift för den eleganta werlden 1851, illustration nr 2
- Krinolinklänningar i Nyaste journal för damer 1858, illustration nr 17
- Freja- illustrerad skandinavisk modetidning 1885, illustration nr 12
- Årgång 1889, nummer 19.

title: Kläder och mode i Sverige 1850–1900

wikitext:
'''Kläder och mode i Sverige 1850–1900''' präglades av en enhetligare och simplare klädedräkt för männen, samtidigt som kvinnans klädedräkt tvärtom blev alltmer onaturlig, praktfull och påkostad. Den [[Industriella revolutionen|industriella revolutionens]] framfart i Sverige på 1800-talet gjorde att textilindustrin utvecklades mycket och på så sätt blev kläder en [[konsumtion]]sprodukt som blev allt mer tillgänglig.<ref name=":0">{{harvnb|Brown|1991|p=111–112}}</ref><ref name=":2">{{harvnb|Eldvik|2010|p=43}}</ref>

== Modets spridning ==

För att skapa ett mode måste en klädstil sprida sig och följas av många. Under 1800-talet underlättades en sådan spridning tack vare den allt större modepressen, då modet spreds genom tidningar och fotografier och snarare än av [[Pandora (docka)|pandoradockor]], som tidigare. Framförallt franska modetidningar som ''[[Le Follet]]'' blev internationellt populära, men även inhemska modetidningar uppkom runtom i världen: i Sverige utgavs under denna tid [[Nyaste Journal för Damer]] (1854-64), [[Freja: illustrerad skandinavisk modetidning]] (1873-1902) och [[Skandinavisk modetidning]] (1888-89). Samlingen och spridningen av bilder på mode och tidningar med ritade plagg blev större på grund av de mer utvecklade tryckteknikerna. Detta ledde till att fler människor kunde ta till sig det nya modet och att modemedvetenheten inte bara blev ett fenomen bland kungligheter och överklassen, utan även började genomsyra samhället som helhet.{{sfn|Eldvik|2010|p=63}}

Den industriella revolutionen började på riktigt ta fart i Sverige runt mitten av 1800-talet vilket ledde till att nya företag växte. [[Textilindustri|Textilindustrins]] produktion av kläder på 1870-talet kom att öka markant, eftersom kläder började produceras i fabriker och snarare än för hand. Dessa fabrikssydda kläder ledde till att kläder blev en mer kommersiell vara. <ref>{{Webbref|url=https://www.so-rummet.se/kategorier/sveriges-industrialisering|titel=Sveriges Industrialisering|hämtdatum=06-02-2021|datum=|utgivare=}}</ref>{{sfn|Eldvik|2010|p=71}}  Ägarna av dessa fabriker och andra industrier ville visa sin status och välstånd genom att klä sig och sin familj enligt modet (något som var särskilt märkbart för deras hustrur, eftersom mansmodet under 1800-talet var så enkelt), vilket bidrog till att driva den allt större kommersialiseringen, spridningen och utvecklingen av modet framåt.{{sfn|Brown|1991|p=110–112}}

===Påverkan===
Parallellt med spridningen av modet uppkom också en motreaktion. [[Dräktreformrörelsen]] var en rörelse som uppkom i USA med huvudsyfte att reformera kvinnors klädsel, eftersom den då moderna kvinnoklädseln var skadlig för hälsan, bland annat på grund av [[Korsett|korsetten]].<ref>{{Bokref|efternamn=Eldvik|förnamn=Berit|titel=Möte med mode|datum=|hämtdatum=|år=|sid=72}}</ref>
Dräktreformrörelsen kom att etableras i Sverige 1886, då [[Svenska drägtreformföreningen]] bildades, och var en av anledningarna till att hårdsnörda korsetter blev omoderna i Sverige.<ref>{{Webbref|titel=dräktreformrörelsen - Uppslagsverk - NE.se|url=https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/dr%C3%A4ktreformr%C3%B6relsen|verk=www.ne.se|hämtdatum=2021-01-02|datum=|utgivare=}}</ref> Dräktreformrörelsen influerade så småningom utvecklingen av kvinnomodet mot en mer hälsosam och naturlig klädstil, även om den inte uppnådde alla sina mål under sin verksamhetstid: {{sfn|Eldvik|2010|p=51}} det var först i början av 1900-talet som den uppnådde flera av sina mål, och det var då främst för att idrott då slutligen blivit modern och accepterat för kvinnor.

== Kvinnor ==
[[Fil:La crinoline1865.gif|miniatyr|Kvinna i klänning med [[krinolin]] under, från 1865 |237x237px]]

Modet har historiskt ofta inneburit en strävan att omskapa och omforma kroppen efter rådande ideal som bröt mot den naturliga mänskliga kroppens silhuett, eller överdriva dess naturliga former, och efter några årtionden av ett mer naturligt mode, blev denna tendens särskilt märkbar igen på kvinnomodet under 1800-talets andra hälft, en effekt som åstadkoms genom underplagg av olika slag.

[[Korsett]]en bars från cirka 1830 och därefter under hela seklet, och midjan skulle under hela perioden vara mycket smal, ett ideal som var särskilt starkt under andra hälften av seklet.<ref>{{Bokref|efternamn=Hammar, Britta och Rasmussen, Pernilla|förnamn=|titel=Underkläder. En kulturhistoria|datum=|hämtdatum=|år=2008|sid=98-103}}</ref>{{sfn|Brown|1991|p=136}}  Den kvinnliga [[timglas]]figuren med smal midja och breda höfter, som åstadkoms med kjolar och korsett, symboliserade fertilitet och status, och klädernas främsta uppgift var att attrahera friare, då det kvinnliga idealet under denna tid var äktenskapet. <ref name=":2" />{{sfn|Brown|1991|p=129}}

Sedan 1830-talet hade modet uppvisat en tendens till vidare kjolar, och under 1840-talet bars allt fler underkjolar för att åstadkomma den önskade vidden, fram till att de under 1850-talet utkonkurrerades av [[Krinolin|Krinolinen]].<ref name=":2" />  Krinolinen var en stålställning som gav kjolen den önskade formen.  Krinolinen uppfattades av samtiden som en framgång: även om den krävde hjälp att ta på sig och var klumpig på grund av all plats den krävde, innebar krinolinen att bäraren kunde röra sina ben fritt under krinolinen och slapp alla de lager av tunga och otympliga stärkta underkjolar, som tidigare hade burits för att ge kjolen dess önskade form.{{sfn|Brown|1991|p=127–130}}<ref name=":1">{{harvnb|Eldvik|2010|p=47}}</ref>

[[Fil:Turnyrklädda damer ur tidningen Idun, nummer 8 den 24e februari 1888.png|vänster|miniatyr|219x219px|Turnyrklädda kvinnor ur tidningen Idun, nummer 8 den 24 februari 1888]]
[[Fil:Porträtt av en kvinna i vit blus med fårbogsärmar, mörk kjol och randigt förkläde - Nordiska Museet - NMA.0056445.jpg|miniatyr|223x223px|Porträtt av en kvinna i vit blus med fårbogsärmar (modernt på 1890-talet), mörk kjol och randigt förkläde. ]]

Krinolinen uppfanns 1856. Den var cirkelrund under 1850-talet, för att under 1860-talet bli trattformad och alltmer koncentrerad på baksidan, med ett större omfång av tyg över stussen och nertill på kjolen.{{sfn|Brown|1991|p=127–129}}  Denna utveckling av formen resulterade i att krinolinen 1870 utvecklades till [[Turnyr|turnyren]], då kjolens volym skulle ligga över stussen.<ref name=":1" /><ref>{{Bokref|efternamn=Eldvik|förnamn=Berit|titel=Möte med mode. Folkliga kläder 1750-1900 i Nordiska museet|datum=|hämtdatum=|år=2014|sid=85-89}}</ref> Turnyren byttes 1877 ut mot en slankare profil, för att 1882 åter få ett uppsving tills den slutligen försvann 1889. Under 1890-talet var kjolarna smalare, och dess vidd mer jämnt fördelad runt kroppen.

En av de modetrenderna som fick sitt genomslag i slutet av 1800-talet var [[blus]]en. Blusen lånades från männens klädedräkt under 1860-talet och anpassades sedan för att kunna accepteras som damplagg, och den kom att bli ett enormt populärt vardagsplagg under 1800-talets andra hälft. Under 1890-talet var blusen särskilt populär: den var då heltäckande, med hög hals och krage, med långa ärmar och vida puffärmar, så kallade fårbogsärm, ovanför armbågen. Den typiska 1890-talsmodet var att bära en sådan blus till en rak långkjol med skärp och hatt. <ref>{{Webbref|titel=Damkläder runt sekelskiftet 1900|url=https://www.bohuslansmuseum.se/samlingar-och-historia/damklader-sekelskiftet-1900/|verk=Bohusläns Museum|hämtdatum=2021-01-23|språk=sv-SE|arkivurl=https://web.archive.org/web/20201209010506/https://www.bohuslansmuseum.se/samlingar-och-historia/damklader-sekelskiftet-1900/|arkivdatum=2020-12-09}}</ref>{{sfn|Brown|1991|p=145}}

== Män ==
[[Fil:Mens Coats 1872 Fashion Plate.jpg|miniatyr|Exempel på mäns klädedräkt 1872.]]
Den moderna mansdräkten under senare delen av 1800-talet bestod av kavajkostymen, som började användas mer och mer runt 1860-talet.{{sfn|Brown|1991|p=112}} Denna bestod av långa kostymbyxor, väst och kavaj och skulle framhäva sättet på vilket man ville att männen skulle se ut.<ref name=":3">{{harvnb|Brown|1991|p=137}}</ref><ref name=":4">{{Webbref|titel=Artikel - Sörmlands museum|url=https://www.sormlandsmuseum.se/utforska/mode/herrmode/artikel/|verk=sormlands-landsting-museum|hämtdatum=2021-01-14|språk=sv|datum=|utgivare=}}</ref> Axlarna skulle ofta var stora och framträdande, likadant med bröstpartiet, vilket gick hand i hand med det mansidealet om att männen skulle vara stora och starka, som fanns under tidsperioden.{{sfn|Eldvik|2010|p=103}} Männens klädedräkt skulle vara mer enhetlig och “renare”, vilket innebar att kavajkostymen skulle vara mörk och enfärgad eller kritstrecksrandig.<ref name=":3" /><ref name=":4" /><ref>{{Webbref|titel=Herrkläder kring sekelskiftet 1900|url=https://www.bohuslansmuseum.se/samlingar-och-historia/herrklader-kring-sekelskiftet-1900/|verk=Bohusläns Museum|hämtdatum=2021-02-06|språk=sv-SE|arkivurl=https://web.archive.org/web/20200926085132/https://www.bohuslansmuseum.se/samlingar-och-historia/herrklader-kring-sekelskiftet-1900/|arkivdatum=2020-09-26}}</ref> På grund av att mansdräkten kom att bli så rak, “enkel” och enhetlig var de första kläderna man kunde köpa helt färdigsydda, istället för att männen behövde gå till en sömmerska och få dem uppsydda. Kavajen, till exempel, behövde inte ha mannens exakta mått utan det gick bra att köpa den färdigsydd eftersom modellen skulle vara så rak och inte figursydd.<ref name=":4" />{{sfn|Eldvik|2010|p=76}}

För män kom också den mer “informella” klädedräkten samt sportkostymen under 1870-1880-talet. Den mer informella klädseln kom ursprungligen från England och var början till det som senare kom att bli fritidskläder. Denna mer “informella” klädedräkt kunde bestå av bland annat [[plommonstop]]et och mer “lediga” kavajkostymer.{{sfn|Brown|1991|p=132}}

Runt 1860-talet blev fritidsaktiviteter vanligare, exempelvis cykling, och därmed uppstod behovet av en klädedräkt som var mer slitstark, inte så ömtålig och som det gick att röra sig mer fritt i. Resultatet blev sportkostymen. Låga knytskor, [[Tweed (ylle)|tweedmaterial]] och [[Keps|sportkeps]] kunde vara delar av en sportkostym.{{sfn|Brown|1991|p=143}}

== Skor ==
Skotillverkning har sedan dess begynnelse gjorts för hand och [[Skomakare|skomakaryrket]] har uppkommit utifrån detta. Men under slutet av 1800-talet mekaniserades skotillverkningen och när man med hjälp av maskiner började göra skor gick det mycket snabbare.<ref>{{Webbref|titel=Skor|url=https://www.tekniskamuseet.se/lar-dig-mer/100-innovationer/skor/|verk=Tekniska museet|hämtdatum=2020-11-22|språk=sv-SE}}</ref>

Under 1800-talet var bland annat kängor och stövlar några av de vanligaste skovarianterna.{{sfn|Lindroth|2000|p=14}}[[Fil:Boots MET 1980.589.1ab F.jpg|miniatyr|Ett par [[Känga|kängor]] från 1883]][[Känga|Kängor]] var en av de stora skomodellerna under denna tidsperiod. Kvinnorna hade exempelvis kängor med klack och höga skaft när de skulle vara fina, ju högre skaft desto finare ansågs det vara.{{sfn|Lindroth|2000|p=29}} Modet på kängorna från och med 1880-talet blev att tåpartiet skulle vara mer spetsigt och rundat och därmed slutade den kantiga tån på kängor att användas.{{sfn|Lindroth|2000|p=34}}

[[Stövlar]] har länge använts vid exempelvis jakt och som skor till [[uniform]]er. Stövlar har ansetts vara en ganska statuslagd typ av skor men under andra delen av 1800-talet började de användas av gemene man för att det ansågs vara en praktisk skomodell. Stövlar började under andra hälften av 1800-talet att användas som mer som en sko för olika arbeten.{{sfn|Lindroth|2000|p=36}}

Om man bortser från vilka skomodeller som var moderna under slutet av 1800-talet fanns det också speciella sätt att göra skor på. Det var nämligen mode att skorna skulle knarra, och ju mer knarr ens skor hade, desto finare ansågs man vara. Knarret gjorde att det hördes när man kom och det gick att beställa skor "med knarr i" hos skomakaren.{{sfn|Lindroth|2000|p=26}}

== Klädvård ==
Oavsett att den industriella revolutionen tog fart i Sverige under 1800-talet och att massproduktion av kläder blev vanligare än tidigare så ansågs kläder fortfarande vara en värdefull vara. Kläder värderades högt och vårdades därefter. Man skilde på vardagskläder och finkläder och kläder kunde till exempel användas som ett betalningsmedel. Kläder från dödsbon och liknande ansågs vara värdefulla och kunde säljas om de inte ärvdes av den avlidnes barn eller liknande.

I och med att kläder ansågs vara en så fin vara så förekom det ofta att man sydde om sina befintliga kläder, istället för att köpa nya, när modet ändrades. Antingen kunde man förändra det befintliga plagget eller sprätta isär det för att använda tyget till något nytt.{{sfn|Eldvik|2010|p=92-96}}

==Bilder==
<gallery widths=180 heights=130>
File:Stockholms mode-journal- Tidskrift för den eleganta werlden 1851, illustration nr 2.jpg|thumb|Stockholms mode-journal- Tidskrift för den eleganta werlden 1851, illustration nr 2
File:Nyaste journal för damer 1858, illustration nr 17.jpg|thumb|[[Krinolin]]klänningar i Nyaste journal för damer 1858, illustration nr 17
File:Freja- illustrerad skandinavisk modetidning 1885, illustration nr 12.jpg|thumb|Freja- illustrerad skandinavisk modetidning 1885, illustration nr 12
File:Skandinavisk modetidning 1889; Nummer 19.JPG|Årgång 1889, nummer 19.
</gallery>

== Referenser ==
=== Noter ===
<references/>

=== Tryckta referenser ===
* {{bokref
|efternamn=Brown
|förnamn=Carolina
|titel=Mode: klädedräktens historia genom fem sekler
|år=1991
|utgivare=Rabén & Sjögren
|utgivningsort=Stockholm
|språk=swe
|isbn=9129615259
|libris=7236889
}}
* {{bokref
|efternamn=Eldvik
|förnamn=Berit
|medförfattare=Landin Mats
|titel=Modemakt: 300 år av kläder
|år=2010
|utgivare=Nordiska museets förlag
|utgivningsort=Stockholm
|språk=swe
|isbn=9789171085368
|libris=11788689
}}
* {{bokref
|efternamn=Lindroth
|förnamn=Helena
|titel=Skor
|år=2000
|utgivare=Nordiska museets förl.
|utgivningsort=Stockholm
|språk=swe
|isbn=917108472X
|libris=7603864
}}
{{Modehistoria}}
[[Kategori:Klädedräkternas historia]]
[[Kategori:Sverige under 1800-talet]]
[[Kategori:Svenskt mode]]
[[Kategori:Mode under 1800-talet]]


text:
# Antrodia porothelioides
Antrodia porothelioides är en svampart som först beskrevs av Berk. & M.A. Curtis ex Cooke, och fick sitt nu gällande namn av Leif Ryvarden 1988. Antrodia porothelioides ingår i släktet Antrodia och familjen Fomitopsidaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Antrodia porothelioides

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Antrodia porothelioides
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Basidiomycota
| divisio_sv = [[Basidiesvampar]]
| classis = [[Agaricomycetes]]
| classis_sv =
| ordo = [[Polyporales]]
| ordo_sv =
| familia = [[Fomitopsidaceae]]
| familia_sv =
| genus = [[Antrodia]]
| genus_sv =
| species = '''Antrodia porothelioides'''
| species_sv =
| taxon = Antrodia porothelioides
| taxon_authority = (Berk. & M.A. Curtis ex Cooke) Ryvarden 1988
| synonyms = ''Poria porothelioides'' <small>Berk. & M.A. Curtis ex Cooke 1886</small><ref>Cooke (1886) , In: Grevillea 15(no. 73):27</ref>
}}

'''''Antrodia porothelioides''''' är en [[svampar]]t<ref>Ryvarden, L. (1988) Type studies in the Polyporaceae 19. Species described by M.C. Cooke, In: Mycotaxon 31(1):45–58</ref> som först beskrevs av Berk. & M.A. Curtis ex Cooke, och fick sitt nu gällande namn av [[Leif Ryvarden]] 1988. ''Antrodia porothelioides'' ingår i [[släkte]]t ''[[Antrodia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Fomitopsidaceae]].<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/antrodia+porothelioides/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref><ref>''Species Fungorum''. Kirk P.M., 2010-11-23</ref>   Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name="COL"/>

==Källor==
<references/>

[[Kategori:Basidiesvampar]]
[[Kategori:Antrodia|porothelioides]]

title: Systematik

Rike: Svampar · Fungi

Division: Basidiesvampar · Basidiomycota

Klass: Agaricomycetes

Ordning: Polyporales

Familj: Fomitopsidaceae

Släkte: Antrodia

Art: Antrodia porothelioides

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Antrodia porothelioides

title: Synonymer

Synonymer: Poria porothelioides Berk. & M.A. Curtis ex Cooke 1886


text:
# Esola bulbifera
Esola bulbifera är en kräftdjursart som först beskrevs av Norman 1911.  Esola bulbifera ingår i släktet Esola, och familjen Laophontidae. Arten är reproducerande i Sverige.

title: Esola bulbifera

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Esola bulbifera''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv =
| classis = [[Maxillopoda]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Harpacticoida]]
| familia_sv =
| familia = [[Laophontidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Esola]]
| species_sv =
| species = '''Esola bulbifera'''
| taxon = Esola bulbifera
| taxon_authority = ([[Norman (auktor)|Norman]], 1911)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| synonyms =
}}

'''''Esola bulbifera'''''<ref name = "dyn"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som först beskrevs av [[Norman (auktor)|Norman]] 1911.  ''Esola bulbifera'' ingår i [[släkte]]t [[Esola]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[Laophontidae]].<ref name = "dyn"/> Arten är [[fortplantning|reproducerande]] i [[Sverige]].<ref name = "dyn"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "dyn">[https://www.dyntaxa.se/taxon/info/245541?changeRoot=True Dyntaxa Esola bulbifera]</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om leddjur}}

[[Kategori:Hoppkräftor]]
[[Kategori:Esola|bulbifera]]

title: Systematik

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Kräftdjur · Crustacea

Klass: Maxillopoda

Ordning: Harpacticoida

Familj: Laophontidae

Släkte: Esola

Art: Esola bulbifera

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Xanthophenax pusillus
Xanthophenax pusillus är en stekelart som först beskrevs av Pierre L. G. Benoit 1953.  Xanthophenax pusillus ingår i släktet Xanthophenax och familjen brokparasitsteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Xanthophenax pusillus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Xanthophenax pusillus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Brokparasitsteklar]]
| familia = Ichneumonidae
| genus_sv =
| genus = [[Xanthophenax]]
| species_sv =
| species = '''Xanthophenax pusillus'''
| taxon = Xanthophenax pusillus
| taxon_authority = ([[Pierre L. G. Benoit|Benoit]], 1953)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Ichneumonoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Xanthophenax pusillus'''''<ref name = "col317205"/> är en [[steklar|stekel]]art som först beskrevs av [[Pierre L. G. Benoit]] 1953.  ''Xanthophenax pusillus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Xanthophenax]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[brokparasitsteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/xanthophenax+pusillus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col317205">Benoit, P.L.G. (1953) Notes Ichneumonologiques Africaines V., Revue de Zoologie et de Botanique Africaines. 48:81-88.</ref>
<ref name = "source">''Taxapad Ichneumonoidea''. Yu D.S.K., 2009-05-04</ref>
</references>

[[Kategori:Brokparasitsteklar]]
[[Kategori:Xanthophenax|pusillus]]

title: Systematik

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Ichneumonoidea

Familj: Brokparasitsteklar · Ichneumonidae

Släkte: Xanthophenax

Art: Xanthophenax pusillus

title: Vetenskapligt namn


text:
# Megaselia macrochaeta
Megaselia macrochaeta är en tvåvingeart som först beskrevs av Malloch 1912.  Megaselia macrochaeta ingår i släktet Megaselia och familjen puckelflugor.
Artens utbredningsområde är Puerto Rico. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Megaselia macrochaeta

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Megaselia macrochaeta''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Puckelflugor]]
| familia = Phoridae
| genus_sv =
| genus = [[Megaselia]]
| species_sv =
| species = '''Megaselia macrochaeta'''
| taxon = Megaselia macrochaeta
| taxon_authority = ([[Malloch (auktor)|Malloch]], 1912)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Megaselia macrochaeta'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som först beskrevs av [[Malloch (auktor)|Malloch]] 1912.  ''Megaselia macrochaeta'' ingår i [[släkte]]t ''[[Megaselia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[puckelflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Puerto Rico]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/megaselia+macrochaeta/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Megaselia macrochaeta|''Megaselia macrochaeta''}}

[[Kategori:Puckelflugor]]
[[Kategori:Megaselia|macrochaeta]]

title: Systematik

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Puckelflugor · Phoridae

Släkte: Megaselia

Art: Megaselia macrochaeta

title: Vetenskapligt namn

Auktor: (Malloch, 1912)


text:
# Eudrapa extensa
Eudrapa extensa är en fjärilsart som beskrevs av Emilio Berio 1956. Eudrapa extensa ingår i släktet Eudrapa och familjen nattflyn. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eudrapa extensa

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Eudrapa extensa''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Nattflyn]]
| familia = Noctuidae
| genus_sv =
| genus = [[Eudrapa]]
| species_sv =
| species = '''Eudrapa extensa'''
| taxon = Eudrapa extensa
| taxon_authority = [[Emilio Berio|Berio]] 1956
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Eudrapa extensa'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Emilio Berio]] 1956. ''Eudrapa extensa'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eudrapa]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nattflyn]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/eudrapa+extensa/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om nattflyn}}

[[Kategori:Nattflyn]]
[[Kategori:Eudrapa|extensa]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Nattflyn · Noctuidae

Släkte: Eudrapa

Art: Eudrapa extensa

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Berio 1956


text:
# Jean Clouet
Jean Clouet, född cirka 1480 i Bryssel, död 1541 i Paris, var en fransk konstnär, far till François Clouet.
Jean Clouet invandrade från Nederländerna till Frankrike och blev 1516 hovmålare hos Frans I av Frankrike i Tours och bodde efter 1529 i Paris. I Musée Condé i Chantilly finns omkring 130 porträtteckningar av kungen och hans omgivning. Ett antal porträtt i olja, bland annat i Louvren tillskrivs honom. och hans son utförde en lång rad porträtt av fransk adel i en stil som låg nära Hans Holbein d.y. men de ersatte dennes psykologiska skildringar med en manieristisk kyla.
Hans målningar uppvisar ett tidigare flamländskt inflytande, men teckningarna i svart- eller rödkrita äger den fasta formuppbyggnad som är typisk för den italienska renässansen.

title: Jean Clouet

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}
'''Jean Clouet''', född cirka [[1480]] i [[Bryssel]], död [[1541]] i [[Paris]], var en [[Frankrike|fransk]] [[konstnär]], far till [[François Clouet]].
[[Fil:Jean Clouet 001.jpg|miniatyr|200px|left|'''Jean Clouet''' – Frans I av Frankrike (cirka 1535). [[Louvren]], [[Paris]].]]
Jean Clouet invandrade från Nederländerna till Frankrike och blev 1516 hovmålare hos [[Frans I av Frankrike]] i [[Tours]] och bodde efter 1529 i Paris. I Musée Condé i [[Chantilly]] finns omkring 130 porträtteckningar av kungen och hans omgivning. Ett antal porträtt i olja, bland annat i [[Louvren]] tillskrivs honom.<ref>''Svensk uppslagsbok'', Malmö 1931</ref> och hans son utförde en lång rad [[porträtt]] av fransk adel i en stil som låg nära [[Hans Holbein d.y.]] men de ersatte dennes [[psykologi]]ska skildringar med en [[manierism|manieristisk]] kyla.

Hans [[Målning (konst)|målning]]ar uppvisar ett tidigare flamländskt inflytande, men teckningarna i svart- eller [[rödkrita]] äger den fasta formuppbyggnad som är typisk för den [[italien]]ska [[renässansen]].

== Källor ==
=== Noter ===
<references/>
== Externa länkar ==
*{{Europeana}}

{{Auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Clouet, Jean}}

[[Kategori:Födda 1480]]
[[Kategori:Avlidna 1541]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Franska porträttmålare]]
[[Kategori:Konstnärer från Bryssel]]
[[Kategori:Miniatyrmålare]]

title: Befattning

Befattning:
Hovmålare
Redigera Wikidata

Barn: François Clouet (f. 1510)


text:
# Laurel, Mississippi
Laurel är en stad (city) och en av två administrativa huvudorter i Jones County i Mississippi. Den andra huvudorten är Ellisville. Vid folkräkningen år 2010 bodde 18 540 personer på orten.

title: Laurel, Mississippi

wikitext:
{{Stadsfakta
| namn           = Laurel
| annat_namn     =
| form           = city
| bild           = Lauren Rogers museum.jpg
| bildtext       = Lauren Rogers Museum of Art
| motto          =
| sigill         =
| sigilltyp      =
| land           = USA
| delstat        = [[Mississippi]]
| indelning      = [[Jones County, Mississippi|Jones County]]
| styre          =
| styre_titel    =
| folkmängd      = 18540
| folkmängd_not  =
| folkmängd_år   = 2010
| grundades      =
| medelhöjd      = 82
| yta            = 41
| yta_land       = 40
| yta_vatten     = 1
| coord          =
| lat_g          = 31
| lat_m          = 41
| lat_s          = 39
| lat_NS         = N
| long_g         = 89
| long_m         = 7
| long_s         = 50
| long_EW        = W
| tidszon        = [[Central Standard Time|CST]]
| UTC skilln     = -6
| tidszon_DST    = [[Central Standard Time|CDT]]
| DST skilln     = -5
| yta_år         = 2010
| postnummer     = 39440–39443
| riktnummer     = 601
| FIPS code      = 2839640
| karta          = USA Mississippi location map.svg
| karta_text     = Ortens läge i Mississippi
| positionskarta = Mississippi
| karta2         = Map of USA MS.svg
| karta2_text    = Mississippis läge i USA
| url            = [http://laurelms.com/ laurelms.com]
}}
'''Laurel''' är en stad (''city'') och en av två administrativa huvudorter i [[Jones County, Mississippi|Jones County]] i [[Mississippi]]. Den andra huvudorten är [[Ellisville, Mississippi|Ellisville]].<ref>

I Laurel föddes friidrottarna [[Lee Calhoun]] och [[Ralph Boston]].

[http://geology.com/county-map/mississippi.shtml Mississippi County Map with County Seat Cities]. Geology.com Geoscience News and Information. Läst 3 november 2017.</ref> Vid [[folkräkning]]en år [[2010]] bodde 18 540 personer på orten.<ref>[http://censusviewer.com/city/MS/Laurel/2010 2010 Census Population of Laurel, Mississippi] {{Wayback|url=http://censusviewer.com/city/MS/Laurel/2010 |date=20171107022022 }}. Census Viewer. Läst 3 november 2017.</ref>

== Referenser ==
<references/>

{{commonscatbox}}

[[Kategori:Orter i Mississippi]]
[[Kategori:Jones County, Mississippi]]

Land: USA

Delstat: Mississippi

County: Jones County

- land: 40 km²

- vatten: 1 km²

Befolkningstäthet: 464 invånare/km²

Tidszon: CST (UTC-6)

- sommartid: CDT (UTC-5)


text:
# Bigods
Bigods är en by i Essex i England. Byn nämndes i Domedagsboken (Domesday Book) år 1086, och kallades då Alferestuna.

title: Bigods

wikitext:
{{Ortsfakta Storbritannien
|ortnamn           = Bigods
|alternativnamn    =
|form              =
|bild              = Bridleway to Bigods Hall - geograph.org.uk - 564279.jpg
|bildtext          =
|riksdel           = [[England]]
|region            = [[Östra England]]
|cer_grevskap      = [[Essex]]
|grevskap          = [[Essex]]
|grevskapstyp      = [[Englands administrativa indelning|Administrativt grevskap]]
|distrikt          = [[Uttlesford]]
|civilparish        =
|lat_g  = 51 |lat_m  = 53 |lat_s  = 45 |lat_NS  = N
|long_g = 0 |long_m = 21 |long_s = 43 |long_EW = E
|areaort           =
|areaår            =
|areanot           =
|invort            =
|invår             =
|invnot            =
|täthet            =
|grundades         =
|postort           =
|postnummer        =
|riktnummer        =
|tätortskod        =
|småortskod        =
|positionskarta    =
|positionskartnamn =
|karttext          =
|fotnot            =
}}
'''Bigods''' är en by i [[Essex]] i [[England]]. Byn nämndes i Domedagsboken ([[Domesday Book]]) år 1086, och kallades då ''Alferestuna''.<ref>{{webbref|författare=The Domesday Book online|url=http://www.domesdaybook.co.uk/essex1.html#bigods|titel=Essex|utgivare=|datum=|hämtdatum=2016-03-09}}</ref>

== Referenser ==
<references/>

[[Kategori:Orter i Essex]]
[[Kategori:Domesday Book]]

Land: Storbritannien

Riksdel: England

Region: Östra England

Ceremoniellt grevskap: Essex

Administrativt grevskap: Essex

Distrikt: Uttlesford

Tidszon: GMT (UTC+0)


text:
# Dilkea granvillei
Dilkea granvillei är en passionsblomsväxtart som beskrevs av Feuillet. Dilkea granvillei ingår i släktet Dilkea och familjen passionsblomsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Dilkea granvillei

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|passionsblomsväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Dilkea granvillei''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Malpigiaordningen]]
| ordo = Malpighiales
| familia_sv = [[Passionsblomsväxter]]
| familia = Passifloraceae
| genus_sv =
| genus = [[Dilkea]]
| species_sv =
| species = '''Dilkea granvillei'''
| taxon = Dilkea granvillei
| taxon_authority = Feuillet
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Dilkea granvillei'''''<ref name = "C132"/> är en [[passionsblomsväxter|passionsblomsväxt]]art som beskrevs av Feuillet. ''Dilkea granvillei'' ingår i [[släkte]]t ''[[Dilkea]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[passionsblomsväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16752920|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Feuillet, 2010 ''In: J. Bot. Res. Inst. Texas 4(1): 56''</ref>
<ref name = "source">[http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World]</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Dilkea granvillei|''Dilkea granvillei''}}

{{Robotskapad stub om passionsblomsväxter}}

[[Kategori:Passionsblomsväxter]]
[[Kategori:Dilkea|granvillei]]

title: Systematik

Familj: Passionsblomsväxter · Passifloraceae

Släkte: Dilkea

Art: Dilkea granvillei

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Dilkea granvillei

Auktor: Feuillet


text:
# Fornöstnordiska
Fornöstnordiska var en dialekt av fornnordiska talad i Sverige och Danmark omkring 850-1300 e.Kr. som senare utvecklades till svenska och danska. Fornöstnordiskan skilde sig från fornvästnordiskan (fornnorskan och dess dotterspråk, isländska och färöiska) genom sina färre diftonger. Diftongerna i östra Norden började dock försvinna först i slutet på 900-talet och i början av 1000-talet, förutom på Gotland, runt Bottenviken, i Jämtland och i västra Dalarna (Transtrand och Lima) där de bevarades. Skillnaderna var i övrigt tämligen små och överträffades av varianter inom respektive dialektområde. I östra Norge talades dessutom en språkvariant som med visst fog kan betecknas som en blandning av östnordiska och västnordiska element. I Sverige kallas fornöstnordiskan vanligen för runsvenska, medan man i Danmark talar om rundanska.
I artiklarna östnordiska språk och i nordiska språk finns mer uppgifter om de östnordiska språkens särdrag gentemot andra nordiska språk och mot andra germanska språk.

title: Fornöstnordiska

wikitext:
{{fornnordisk språkkarta}}
{{databox|width=250}}
'''Fornöstnordiska''' var en dialekt av [[fornnordiska]] talad i [[Sverige]] och [[Danmark]] omkring 850-1300 e.Kr. som senare utvecklades till [[svenska]] och [[danska]]. Fornöstnordiskan skilde sig från [[fornvästnordiska]]n ([[fornnorskan]] och dess dotterspråk, [[isländska]] och [[färöiska]]) genom sina färre [[diftong]]er.<ref>{{Webbref|url=http://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/nordiska-spr%C3%A5k|titel=Nordiska språk - Uppslagsverk - NE|hämtdatum=2017-07-31|verk=www.ne.se|språk=sv}}</ref> Diftongerna i östra Norden började dock försvinna först i slutet på 900-talet och i början av 1000-talet, förutom på Gotland, runt [[Bottenviken]], i Jämtland och i västra Dalarna ([[Transtrands socken|Transtrand]] och [[Lima socken|Lima]]) där de bevarades. Skillnaderna var i övrigt tämligen små och överträffades av varianter inom respektive dialektområde. I östra [[Norge]] talades dessutom en språkvariant som med visst fog kan betecknas som en blandning av östnordiska och västnordiska element. I Sverige kallas fornöstnordiskan vanligen för [[runsvenska]],<ref>{{Webbref|titel=svenska - språkhistoria|url=https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/svenska#spr%C3%A5khistoria|verk=www.ne.se|hämtdatum=2020-10-14|datum=|utgivare=}}</ref> medan man i Danmark talar om [[rundanska]].

I artiklarna [[östnordiska språk]] och i [[nordiska språk]] finns mer uppgifter om de östnordiska språkens särdrag gentemot andra nordiska språk och mot andra [[germanska språk]].

==Se även==
*[[Nordmän]]

== Referenser ==
<references>
</references>

{{Nordiska språk}}

[[Kategori:Nordiska språk]]

title: Dött språk, dialekt

Underklass till: • nordiska språk · • fornnordiska

Del av: fornväst- och östnordiska

Dialekt av: fornnordiska

Motsats till: fornvästnordiska


text:
# Jean Fritz
Jean Fritz, född 16 november 1915 i Hankou i Wuhan i Hubei i Kina, död 14 maj 2017 i Sleepy Hollow i New York, var en amerikansk barnboksförfattare. Hon växte upp som enda barnet hos sina missionärsföräldrar i Kina. Hennes första publicerade bok var The Cabin Faced West. Hon skrev ofta västernhistorier och berättelser om det gamla Amerika då hennes far berättade mest sådana historier för henne som barn. Hennes livsverk för barn premierades med Laura Ingalls Wilder Medal 1986.

title: Jean Fritz

wikitext:
'''Jean Fritz''', född [[16 november]] [[1915]] i [[Hankou]] i [[Wuhan]] i [[Hubei]] i [[Kina]], död [[14 maj]] [[2017]] i [[Sleepy Hollow, New York|Sleepy Hollow]] i [[New York (delstat)|New York]],<ref>{{Tidningsref|rubrik=Jean Fritz, Who Wrote History Books for Children, Dies at 101|url=https://www.nytimes.com/2017/05/17/books/jean-fritz-dead-childrens-book-author.html|tidning=The New York Times|datum=2017-05-17|hämtdatum=2017-05-22|issn=0362-4331|förnamn=Margalit|efternamn=Fox}}</ref> var en [[USA|amerikansk]] [[Barn- och ungdomslitteratur|barnboksförfattare]]. Hon växte upp som enda barnet hos sina missionärsföräldrar i [[Kina]]. Hennes första publicerade bok var ''The Cabin Faced West''. Hon skrev ofta västernhistorier och berättelser om det gamla Amerika då hennes far berättade mest sådana historier för henne som barn. Hennes livsverk för barn premierades med [[Laura Ingalls Wilder Medal]] 1986.

== Referenser ==
<references/>

==Externa länkar==
*[http://books.scholastic.com/teachers/authorsandbooks/authorstudies/authorhome.jsp?authorID=39&collateralID=5161&displayName=Biography Biografi]

{{auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Fritz, Jean}}
[[Kategori:Amerikanska författare av barn- och ungdomslitteratur]]
[[Kategori:Engelskspråkiga författare av barn- och ungdomslitteratur]]
[[Kategori:Födda 1915]]
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Avlidna 2017]]
[[Kategori:Personer från Wuhan]]
[[Kategori:Amerikanska hundraåringar]]


text:
# Älgen 23
Älgen 23 är en fastighet i kvarteret Älgen vid Sturegatan 60 på Östermalm i Stockholm. Huset uppfördes 1888–1889 och är blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm vilket innebär att det representerar "synnerligen höga kulturhistoriska värden".

## Kvarteret
Älgen är ett kvarter som bildades i slutet av 1800-talet som ett resultat av Lindhagenplanen från 1866. Innan dess var området till största del obebyggt och hörde till Kammeckers malmgård. Liksom grannkvarteren Hjorten, Renen, Hinden, Rådjuret och Bävern har namnen anknytning till vilt. Omkring 1881/1882 började kvarterets södra delar bebyggas med flerbostadshus. Äldsta byggnaden i kvarteret var den så kallade Wallenbergska villan från mitten av 1870-talet som revs på 1960-talet och ersatts av ett stort bostads- och kontorskomplex.

## Byggnadsbeskrivning
Dåvarande tomt nr 3 (dagens nr 23) förvärvades 1888 av byggmästaren Lars Magnus Elfling. Här skulle han uppföra och äga ett påkostat bostadshus och valde den vid tiden ofta anlitade Johan Laurentz att utföra arkitektuppdraget. Laurentz hade i samma kvarter just avslutat projekteringen av Älgen 13 (Valhallavägen 104–106). Båda husen har exteriört viss släktskap.
Originalritningarna för Älgen 23 visar två huskroppar, en högre i fem våningar mot Sturegatan och en lägre i tre våningar på innergården. Den senare uppfördes aldrig. Såväl planerna som fasaderna gestaltades av Laurentz strikt symmetrisk förutom entréportalen som är något förskjuten mot norr. Planlösningen på våning 1–3 trappor är identisk och utgörs av två stora lägenheter (den ena spegelvänd) om 8 rum och kök på 205 m². Så är det fortfarande idag.
- Originalritnigar från 1888
- Fasad mot Sturegatan.
- Bottenvåning.
- Våning 1-3 trappor.
- Våning 4 trappor.
- Sektion.

Gatufasaden gestaltades i nyrenässans och dekorerades rik i tegel- och putsarkitektur med rött fasadtegel och ljusa putsdetaljer vilket ger en stark kontrastverkan. Rusticering i form av kvader i puts utfördes på de två nedre våningarna. Fasaden domineras av två sidorisaliter med atlant- respektive kolonnettburna entablement. De båda risaliterna är krönta av barockinspirerade frontoner. Fönsteromfattningar är rik ornerade. I höjd med våningsplan 5 syns putsreliefer mellan fönstren visande personifikation av de fem världsdelarna: Europa, Asien, Afrika, Amerika och Australien. De symboliseras genom typiskt klädda individer / invånare med häst, kamel, elefant, buffel och känguru. Fasaden renoverades 1977 med bibehållen arkitektur.
Lars Magnus Elfling stod som ägare för Älgen 23 fram till 1892 då grosshandlaren Isaak Hirsch förvärvade fastigheten. Ett år senare överlämnade han sin affärsverksamhet till bankmannen Axel Burman (1868-1909) och Älgen 23 övergick i kommanditbolaget Burman & Co:s ägo. Sedan 1986 ägs fastigheten av en bostadsrättsförening.
- Fasaddetaljer

title: Älgen 23

wikitext:
{{coord|59|20|34.2|N|18|4|43.2|E|region:SE|display=title}}
[[Fil:Sturegatan 60, Älgen 23, jan 2020a.jpg|miniatyr|stående=1.3|Sturegatan 60 (närmast), 62 och 64, januari 2020.]]
'''Älgen 23''' är en fastighet i [[kvarteret Älgen]] vid [[Sturegatan, Stockholm|Sturegatan]] 60 på [[Östermalm, Stockholm|Östermalm]] i [[Stockholm]]. Huset uppfördes 1888–1889 och är blåmärkt av [[Stadsmuseet i Stockholm]] vilket innebär att det representerar "synnerligen höga kulturhistoriska värden".<ref>[http://kartor.stockholm.se/bios/dpwebmap/cust_sth/kul/klassificering/DPWebMap.html Stadsmuseets interaktiva karta för kulturmärkning av byggnader i Stockholm.]</ref>

==Kvarteret==
Älgen är ett kvarter som bildades i slutet av 1800-talet som ett resultat av [[Lindhagenplanen]] från 1866. Innan dess var området till största del obebyggt och hörde till [[Kammeckers malmgård]]. Liksom grannkvarteren Hjorten, Renen, Hinden, Rådjuret och Bävern har namnen anknytning till vilt. Omkring 1881/1882 började kvarterets södra delar bebyggas med flerbostadshus. Äldsta byggnaden i kvarteret var den så kallade [[Wallenbergska villan]] från mitten av 1870-talet som revs på 1960-talet och ersatts av ett stort bostads- och kontorskomplex.

==Byggnadsbeskrivning==
Dåvarande tomt nr 3 (dagens nr 23) förvärvades 1888 av byggmästaren [[Lars Magnus Elfling]]. Här skulle han uppföra och äga ett påkostat bostadshus och valde den vid tiden ofta anlitade [[Johan Laurentz]] att utföra arkitektuppdraget.<ref>[http://www.bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/byggnad/visaHistorik.raa?byggnadId=21420000004486&page=historik RAÄ:s bebyggelseregister: ÄLGEN 23 - husnr 1.]</ref> Laurentz hade i samma kvarter just avslutat projekteringen av [[Älgen 13]] ([[Valhallavägen]] 104–106). Båda husen har exteriört viss släktskap.

Originalritningarna för Älgen 23 visar två huskroppar, en högre i fem våningar mot Sturegatan och en lägre i tre våningar på innergården. Den senare uppfördes aldrig. Såväl planerna som fasaderna gestaltades av Laurentz strikt symmetrisk förutom entréportalen som är något förskjuten mot norr. Planlösningen på våning 1–3 trappor är identisk och utgörs av två stora lägenheter (den ena spegelvänd) om 8 rum och kök på 205 m². Så är det fortfarande idag.

<gallery mode="packed" caption="Originalritnigar från 1888">
Älgen 23, fasad mot Sturegatan, ritning 1888.jpg|Fasad mot Sturegatan.
Älgen 23, bottenvån, ritning 1888.jpg|Bottenvåning.
Älgen 23, vån 1-3 tr, ritning 1888.jpg|Våning 1-3 trappor.
Älgen 23, vån 4 tr, ritning 1888.jpg|Våning 4 trappor.
Älgen 23, sektion, ritning 1888.jpg|Sektion.
</gallery>

Gatufasaden gestaltades i [[nyrenässans]] och dekorerades rik i tegel- och putsarkitektur med rött fasadtegel och ljusa putsdetaljer vilket ger en stark kontrastverkan. [[Rusticering]] i form av [[Kvadersten|kvader]] i puts utfördes på de två nedre våningarna. Fasaden domineras av två [[risalit|sidorisaliter]] med [[atlant]]- respektive [[kolonnett]]burna [[entablement]]. De båda risaliterna är krönta av [[barock]]inspirerade [[fronton]]er. Fönsteromfattningar är rik ornerade. I höjd med våningsplan 5 syns putsreliefer mellan fönstren visande personifikation av de fem världsdelarna: Europa, Asien, Afrika, Amerika och Australien. De symboliseras genom typiskt klädda individer / invånare med häst, kamel, elefant, buffel och känguru. Fasaden renoverades 1977 med bibehållen arkitektur.

Lars Magnus Elfling stod som ägare för Älgen 23 fram till 1892 då grosshandlaren [[Isaak Hirsch]] förvärvade fastigheten. Ett år senare överlämnade han sin affärsverksamhet till bankmannen [[Axel Burman]] (1868-1909) och Älgen 23 övergick i kommanditbolaget Burman & Co:s ägo.<ref>Stockholms adresskalender 1890-1898.</ref> Sedan 1986 ägs fastigheten av en [[bostadsrättsförening]].<ref>[https://www.allabrf.se/sturegatan-60 BRF Älgen 23.]</ref>

<gallery mode="packed" caption="Fasaddetaljer">
Sturegatan 60, Älgen 23, jan 2020c.jpg
Sturegatan 60, Älgen 23, jan 2020d.jpg
Älgen 23, fasaddetalj, 2020.jpg|
Sturegatan 60, Älgen 23, jan 2020e.jpg
Sturegatan 60, Älgen 23, jan 2020f.jpg
</gallery>

==Referenser==
===Noter===
<references/>
===Tryckta källor===
*{{Bokref/Björn Hasselblad/1979|sid=179}}
*[http://digitalastadsmuseet.stockholm.se/fotoweb/archives/5004-Dokument-och-publikationer/200%20Publikationer/Byggnadsinventeringar/SSMB_0004830_03.pdf.info ÖSTERMALM III, Byggnadsinventering, Stockholms stadsmuseum, 1986]

==Externa länkar==
* {{commonscat|Älgen 23, Stockholm}}

[[Kategori:Byggnader och anläggningar på Östermalm]]
[[Kategori:Blåmärkta byggnader i Stockholm]]


text:
# Henriette-Lucy de La Tour du Pin Gouvernet
Henriette-Lucy de La Tour du Pin Gouvernet, född Dillon 20 februari 1770 i Paris, död 2 april 1853 i Pisa, var en fransk memoarskrivare. Hon är berömd för sina memoarer, som skildrar hennes dramatiska liv före och under franska revolutionen, Napoleontiden och den bourbonska restaurationen.

## Biografi

### Före revolutionen
Henriette-Lucy Dillon var dotter till generalen Arthur Dillon (1750–1794) och hovdamen Thérèse-Lucy de Dillon. Hennes far tillhörde en fransk familj av irländsk-katolskt ursprung, och hennes mor var hovdam och personlig vän till drottning Marie Antoinette. Efter sin mors död och sin fars utlandspostering 1782 levde hon med sin mormor och dennas älskare och morbror, ärkebiskopen av Narbonne, Arthur Richard Dillon. Hon beskriver sin mormor som en oerhört dominant och tyrannisk karaktär i sina memoarer, som fram till att hon gifte sig hotade att sätta henne i kloster vid minsta missnöje.
Henriette-Lucy Dillon gifte sig 1787 med diplomaten Frédéric, greve de Gouvernet (efter sin fars död 1794 markis de La Tour-du-Pin), och blev därmed svärdotter till krigsminister Jean-Frédéric de la Tour du Pin-Gouvernet. Äktenskapet var ett kärleksäktenskap, något som just då hade blivit modernt genom Rosseaus idéer, och beskrivs som lyckligt.
Efter sitt giftermål fick hon sin mors vakanta plats som biträdande hovdam (dame du palais surnuméraire) hos Marie Antoinette, och tjänstgjorde varje söndag fram till revolutionens utbrott. Hon deltog i societetslivet i Paris genom sin makes faster och sin döda mors vänner, och beskrev en samtida franska överklasskultur där många societetspar levde separerade med var sin älskare, en sed hon dock inte deltog i eftersom hon i motsats till vad som var vanligt hade gift sig av kärlek. Hon uppger att det var på modet för aristokrater att finna hovlivet tråkigt, och att en reformiver var på modet där alla såg fram emot en samhällsomvandling i form av en "engelsk konstitution", men att ingen kunde föreställa sig en revolution. I sina memoarer beskrev hon dock att hon i efterhand medger att en revolution var berättigad, med tanke på alla missförhållanden som rådde.

### Franska revolutionen
Henriette-Lucy bevittnade generalständernas sammanträde på slottet i Versailles. Hennes svärfar utsågs till krigsminister, och eftersom hennes svärmor hade satts i fängelsekloster av sin make, fungerade hon som hans värdinna. Hon bevittnade den stora skräcken på landsbygden sommaren 1789, då hon befann sig på kurorten Forges i Normandie, och bekräftar den typiska scenen då ryttare red från by till by och fick befolkningen att beväpna sig genom lögner om att fienden - i detta fall österrikarna - hade nått grannbyn. Hon red själv till grannbyn Gaillefontaine och tillbaka för att demonstrera att så inte var fallet. Hon blev vid ett tillfälle i den allmänna hysterin misstagen för drottningen.
Henriette-Lucy var ögonvittne till Kvinnotåget till Versailles, som tvingade kungafamiljen att flytta till Tuilerierna i Paris. Tåget föregicks av en välkomstfest för inkallade soldater i Versailles, där kungafamiljen varit närvarande och där man påståtts ha delat ut helvita kokarder och trampat de flerfärgade under fötterna. Hon beskrev det snarare som att några hovdamer från galleriet, främst den nittonåriga Henriette Victoire de Fitzjames, svärdotter till drottningens hovdam Mme de Maillé, hade delat ut vita rosetter från sina hattar till soldaterna som ett tanklöst skämt. När kvinnotåget nådde Versailles sökte hon och hennes svägerska skydd hos hennes makes faster, hovdamen furstinnan d'Henins tjänstevåning, och hon var därför närvarande inne i slottet när demonstranterna bröt sig in, medan hennes make förde befäl över en av de styrkor som försvarade slottet. Hon uppger att den mobb som bröt sig in i slottet för att mörda drottningen måste ha blivit visad dit av någon som visste vägen, och att hennes kammarjungfru hade sett hertigen av Orleans i slottsparken då det skedde. Hennes make evakuerade henne strax därpå till ett hus i staden Versailles, varifrån hon fick fortsätta till Paris medan han fick ansvaret för att skydda slottet från plundring sedan kungafamiljen tvingats till Paris.
Sommaren 1791 gjorde Henriette-Lucy ett besök i Lausanne i Schweiz och beskrev den franska aristokratiska flyktingkolonins tillvaro där i sina memoarer. I oktober 1791 blev hennes make utnämnd till ambassadör i Haag, och hon följde honom till Nederländerna. Hennes make återkallades av utrikesminister Dumouriez i mars 1792, men hon återvände inte till Frankrike förrän i december samma år. Eftersom de hade lämnat landet före utfärdandet av emigrantlagen i november 1792, räknades de inte som emigranter, och deras egendom blev inte konfiskerad.
Efter avrättningen av den före detta kungen lämnade paret Paris i april 1793 och bodde inkognito på sin lantegendom Saint André Bouilh Cubzac i Gironde-regionen under Skräckväldet. Sommaren samma år beslagtogs deras slott av regeringen. Hon gick under jorden medan hennes svärfar (som skulle komma att avrättas) arresterades och hennes make gick under jorden på annat håll. Med hjälp av Theresa Tallien lyckades hon förmå Jean-Lambert Tallien att skriva ut pass till henne och hennes make, och de flydde omedelbart till USA, där de blev mjölkbönder och drev en bondgård utanför Albany i New York. I sina memoarer beskrev hon sin tid som bonde som den lyckligaste i sitt liv.

### Senare liv
Eftersom hon och hennes make hade lämnat landet i hemlighet, blev de aldrig upptagna på emigrantlistan, och det var därför möjligt för dem att återvända till Frankrike efter Robespierres fall. Paret återvände till Frankrike mot hennes vilja år 1796, på hennes makes önskan, då han ville återuppta sin karriär och återta kontrollen över sin egendom. Efter det rojalistiska kuppförsöket 1797 utvisades dock alla emigranter som levt i exil under skräckväldet så som varande misstänkta rojalister. De begav sig då till England. De kunde återvända till Frankrike först i och med Napoleons makttillträde 1799.
Napoleon I välkomnade medlemmarna av den före detta aristokratin tillbaka till Frankrike då han betraktade dem som ett sätt att legitimera sin makt i utlandets ögon, särskilt sedan han återinfört monarkin med sig själv som kejsare 1804. Henriette-Lucys make kunde därför göra diplomatisk karriär i utrikestjänsten under Napoleon. Hon understödde honom med sitt sociala kapital i sällskapslivet och följde honom på hans posteringar. De tillbringade framför allt mycket tid i Italien. Hennes memoarer innehåller också beskrivningar av många uppmärksammade händelser vid kejsarhovet.
Efter den bourbonska restaurationen 1814 kunde maken fortsätta sin diplomatiska karriär under den nya regimen, och Henriette-Lucy följde honom även nu på hans diplomatiska uppdrag. De kvarblev i Frankrike efter Julirevolutionen.
År 1831 medverkade parets son Aymar i det misslyckade kuppförsök mot Ludvig Filip I av Frankrike som iscensattes av Carolina av Bägge Sicilierna i Vendée; han lyckades fly utomlands men dömdes till döden i sin frånvaro. Efter sonens exil sålde Henriette-Lucy och hennes man sin egendom och lämnade Frankrike. Hon blev änka vid sin mans död i Lausanne 1837, och bosatte sig därefter i Pisa i Italien, där hon avled.

## Memoarer
Henriette-Lucy de La Tour du Pin Gouvernets berömda memoarer skrevs ursprungligen som en självbiografi i brevform till hennes enda överlevande barn. Del 1 (1778–1794) skrevs omkring 1820, när hon var i femtioårsåldern, och del 2 (1795–1815) skrevs under hennes dödsår. De skildrar hennes liv från barndomen fram till de hundra dagarna 1815. De var menade som en privat gåva och inte för publikation. Memoarerna kvarblev i hennes familj och utgavs för första gången år 1906.

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}
'''Henriette-Lucy de La Tour du Pin Gouvernet''', född Dillon 20 februari 1770 i [[Paris]], död 2 april 1853 i [[Pisa]], var en fransk memoarskrivare.<ref>Caroline Moorehead (2009). Dancing to the Precipice: The Life of Lucie de la Tour Du Pin, Eyewitness to an Era. HarperCollins. {{ISBN|978-0-06-168441-8}}.</ref> Hon är berömd för sina [[memoar]]er, som skildrar hennes dramatiska liv före och under [[franska revolutionen]], [[Napoleontiden]] och den [[bourbonska restaurationen]].<ref>Yalom, Marilyn, Blodsystrar: kvinnors hågkomster av franska revolutionen, Rabén Prisma, Stockholm, 1997</ref>

==Biografi==

===Före revolutionen===

Henriette-Lucy Dillon var dotter till generalen Arthur Dillon (1750–1794) och hovdamen [[Thérèse-Lucy de Dillon]]. Hennes far tillhörde en fransk familj av irländsk-katolskt ursprung, och hennes mor var hovdam och personlig vän till drottning [[Marie Antoinette]]. Efter sin mors död och sin fars utlandspostering 1782 levde hon med sin mormor och dennas älskare och morbror, ärkebiskopen av [[Narbonne]], [[Arthur Richard Dillon]]. Hon beskriver sin mormor som en oerhört dominant och tyrannisk karaktär i sina memoarer, som fram till att hon gifte sig hotade att sätta henne i kloster vid minsta missnöje.

Henriette-Lucy Dillon gifte sig 1787 med diplomaten Frédéric, greve de Gouvernet (efter sin fars död 1794 markis de La Tour-du-Pin), och blev därmed svärdotter till krigsminister [[Jean-Frédéric de la Tour du Pin-Gouvernet]]. Äktenskapet var ett kärleksäktenskap, något som just då hade blivit modernt genom [[Rosseau]]s idéer, och beskrivs som lyckligt.

Efter sitt giftermål fick hon sin mors vakanta plats som biträdande hovdam (''[[dame du palais]] surnuméraire'') hos Marie Antoinette, och tjänstgjorde varje söndag fram till revolutionens utbrott. Hon deltog i societetslivet i Paris genom sin makes faster och sin döda mors vänner, och beskrev en samtida franska överklasskultur där många societetspar levde separerade med var sin älskare, en sed hon dock inte deltog i eftersom hon i motsats till vad som var vanligt hade gift sig av kärlek. Hon uppger att det var på modet för aristokrater att finna hovlivet tråkigt, och att en reformiver var på modet där alla såg fram emot en samhällsomvandling i form av en "engelsk konstitution", men att ingen kunde föreställa sig en revolution. I sina memoarer beskrev hon dock att hon i efterhand medger att en revolution var berättigad, med tanke på alla missförhållanden som rådde.

===Franska revolutionen===

Henriette-Lucy bevittnade generalständernas sammanträde på [[slottet i Versailles]]. Hennes svärfar utsågs till krigsminister, och eftersom hennes svärmor hade satts i fängelsekloster av sin make, fungerade hon som hans värdinna. Hon bevittnade den [[stora skräcken]] på landsbygden sommaren 1789, då hon befann sig på kurorten Forges i Normandie, och bekräftar den typiska scenen då ryttare red från by till by och fick befolkningen att beväpna sig genom lögner om att fienden - i detta fall österrikarna - hade nått grannbyn. Hon red själv till grannbyn Gaillefontaine och tillbaka för att demonstrera att så inte var fallet. Hon blev vid ett tillfälle i den allmänna hysterin misstagen för drottningen.

Henriette-Lucy var ögonvittne till [[Kvinnotåget till Versailles]], som tvingade kungafamiljen att flytta till [[Tuilerierna]] i Paris. Tåget föregicks av en välkomstfest för inkallade soldater i Versailles, där kungafamiljen varit närvarande och där man påståtts ha delat ut helvita [[kokard]]er och trampat de flerfärgade under fötterna. Hon beskrev det snarare som att några hovdamer från galleriet, främst den nittonåriga Henriette Victoire de Fitzjames, svärdotter till drottningens hovdam Mme de Maillé, hade delat ut vita rosetter från sina hattar till soldaterna som ett tanklöst skämt.<ref>La Tour du Pin Gouvernet, Henriette Lucie Dillon & Harcourt, Felice., Memoirs of Madame de la Tour du Pin, Century, London, 1985[1969]</ref> När kvinnotåget nådde Versailles sökte hon och hennes svägerska skydd hos hennes makes faster, hovdamen furstinnan d'Henins tjänstevåning, och hon var därför närvarande inne i slottet när demonstranterna bröt sig in, medan hennes make förde befäl över en av de styrkor som försvarade slottet. Hon uppger att den mobb som bröt sig in i slottet för att mörda drottningen måste ha blivit visad dit av någon som visste vägen, och att hennes kammarjungfru hade sett hertigen av Orleans i slottsparken då det skedde. Hennes make evakuerade henne strax därpå till ett hus i staden Versailles, varifrån hon fick fortsätta till Paris medan han fick ansvaret för att skydda slottet från plundring sedan kungafamiljen tvingats till Paris.

Sommaren 1791 gjorde Henriette-Lucy ett besök i Lausanne i Schweiz och beskrev den franska aristokratiska flyktingkolonins tillvaro där i sina memoarer. I oktober 1791 blev hennes make utnämnd till ambassadör i Haag, och hon följde honom till Nederländerna. Hennes make återkallades av utrikesminister Dumouriez i mars 1792, men hon återvände inte till Frankrike förrän i december samma år. Eftersom de hade lämnat landet före utfärdandet av emigrantlagen i november 1792, räknades de inte som emigranter, och deras egendom blev inte konfiskerad.

Efter avrättningen av den före detta kungen lämnade paret Paris i april 1793 och bodde inkognito på sin lantegendom Saint André Bouilh Cubzac i [[Gironde (departement)|Gironde]]-regionen under [[Skräckväldet]]. Sommaren samma år beslagtogs deras slott av regeringen. Hon gick under jorden medan hennes svärfar (som skulle komma att avrättas) arresterades och hennes make gick under jorden på annat håll. Med hjälp av [[Theresa Tallien]] lyckades hon förmå [[Jean-Lambert Tallien]] att skriva ut pass till henne och hennes make, och de flydde omedelbart till [[USA]], där de blev mjölkbönder och drev en bondgård utanför [[Albany, New York|Albany]] i [[New York]]. I sina memoarer beskrev hon sin tid som bonde som den lyckligaste i sitt liv.

===Senare liv===

Eftersom hon och hennes make hade lämnat landet i hemlighet, blev de aldrig upptagna på emigrantlistan, och det var därför möjligt för dem att återvända till Frankrike efter [[Maximilien de Robespierre|Robespierre]]s fall. Paret återvände till Frankrike mot hennes vilja år 1796, på hennes makes önskan, då han ville återuppta sin karriär och återta kontrollen över sin egendom. Efter det rojalistiska kuppförsöket 1797 utvisades dock alla emigranter som levt i exil under skräckväldet så som varande misstänkta rojalister. De begav sig då till England. De kunde återvända till Frankrike först i och med Napoleons makttillträde 1799.

[[Napoleon I]] välkomnade medlemmarna av den före detta aristokratin tillbaka till Frankrike då han betraktade dem som ett sätt att legitimera sin makt i utlandets ögon, särskilt sedan han återinfört monarkin med sig själv som kejsare 1804. Henriette-Lucys make kunde därför göra diplomatisk karriär i utrikestjänsten under Napoleon. Hon understödde honom med sitt sociala kapital i sällskapslivet och följde honom på hans posteringar. De tillbringade framför allt mycket tid i Italien. Hennes memoarer innehåller också beskrivningar av många uppmärksammade händelser vid kejsarhovet.

Efter den [[bourbonska restaurationen]] 1814 kunde maken fortsätta sin diplomatiska karriär under den nya regimen, och Henriette-Lucy följde honom även nu på hans diplomatiska uppdrag. De kvarblev i Frankrike efter [[Julirevolutionen]].

År 1831 medverkade parets son Aymar i det misslyckade kuppförsök mot [[Ludvig Filip I av Frankrike]] som iscensattes av [[Carolina av Bägge Sicilierna]] i Vendée; han lyckades fly utomlands men dömdes till döden i sin frånvaro. Efter sonens exil sålde Henriette-Lucy och hennes man sin egendom och lämnade Frankrike. Hon blev änka vid sin mans död i Lausanne 1837, och bosatte sig därefter i Pisa i Italien, där hon avled.

==Memoarer==

Henriette-Lucy de La Tour du Pin Gouvernets berömda memoarer skrevs ursprungligen som en självbiografi i brevform till hennes enda överlevande barn. Del 1 (1778–1794) skrevs omkring 1820, när hon var i femtioårsåldern, och del 2 (1795–1815) skrevs under hennes dödsår. De skildrar hennes liv från barndomen fram till [[de hundra dagarna]] 1815. De var menade som en privat gåva och inte för publikation. Memoarerna kvarblev i hennes familj och utgavs för första gången år 1906.

==Källor==
<references/>

==Externa länkar==
* ''[https://archive.org/stream/recollectionsofr00lato/recollectionsofr00lato_djvu.txt Recollections of the revolution and the empire, from the French of the "Journal d'une femme de cinquante ans"]''
{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Tour du Pin Gouvernet, Henriette-Lucy de La}}

[[Kategori:Födda 1770]]
[[Kategori:Avlidna 1853]]
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Franska memoarskrivare under 1700-talet]]
[[Kategori:Personer under franska revolutionen]]
[[Kategori:Franska hovdamer]]
[[Kategori:Franska memoarskrivare under 1800-talet]]

Född: 25 februari 1770 · Paris

Död: 2 april 1853 (83 år) · Pisa

Medborgare i: Frankrike

Sysselsättning: Författare, hovdam

Make: Frédéric-Séraphin de La Tour du Pin Gouvernet

Barn: Frédéric Arthur Humbert de La Tour Du Pin (f. 1790)

Föräldrar: Arthur Dillon · Thérèse-Lucy de Dillon


text:
# Perizoma jenischi
Perizoma jenischi är en fjärilsart som beskrevs av C.Schneider 1933. Perizoma jenischi ingår i släktet Perizoma och familjen mätare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Perizoma jenischi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Perizoma jenischi''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Mätare]]
| familia = Geometridae
| genus_sv =
| genus = [[Perizoma]]
| species_sv =
| species = '''Perizoma jenischi'''
| taxon = Perizoma jenischi
| taxon_authority = C.Schneider 1933
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Geometroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Perizoma jenischi'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av C.Schneider 1933. ''Perizoma jenischi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Perizoma]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[mätare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/perizoma+jenischi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om mätare}}

[[Kategori:Mätare]]
[[Kategori:Perizoma|jenischi]]

title: Systematik

Överfamilj: Geometroidea

Familj: Mätare · Geometridae

Släkte: Perizoma

Art: Perizoma jenischi

title: Vetenskapligt namn

Auktor: C.Schneider 1933


text:
# Leonid Moroz
Leonid Moroz är professor vid avdelningen för neurovetenskap på Whitney Marine Lab vid University of Florida. Han doktorerade i biologi slutet av 1980-talet i Moskva och innehade en postdoc-tjänst i molekylärfysiologi 1994–1997 vid University of Illinois at Urbana.

title: Leonid Moroz

wikitext:
'''Leonid Moroz''' är [[professor]] vid avdelningen för neurovetenskap på [[Whitney Laboratory for Marine Bioscience|Whitney Marine Lab]] vid [[University of Florida]].<ref>[http://fora.aa.ufl.edu/provost/IndependentFora/Distinguished-Professors Distinguished Professors/Curators], [[University of Florida|ufl.edu]]</ref> Han doktorerade i [[biologi]] slutet av 1980-talet i Moskva och innehade en [[postdoc]]-tjänst i [[molekylärfysiologi]] 1994–1997 vid [[University of Illinois at Urbana-Champaign|University of Illinois at Urbana]].<ref>[http://neuroscience.ufl.edu/faculty-and-staff-directory/faculty/leonid-moroz-ph-d/ CV] {{Wayback|url=http://neuroscience.ufl.edu/faculty-and-staff-directory/faculty/leonid-moroz-ph-d/ |date=20140914184807 }} på ufl.edu</ref>

== Källor ==
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Moroz, Leonid}}

[[Kategori:Amerikanska professorer]]
[[Kategori:Födelseår saknas]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Levande personer]]


text:
# Demokratiska fronten för fosterlandets återförening
Demokratiska fronten för fosterlandets återförening (koreanska: 조국통일민주주의전선) är en nordkoreansk massorganisation, så kallad enhetsfront, skapad 22 juli 1946. Fronten spelar för Nordkoreas politiska liv en liknande roll som den Nationella fronten gjorde i Östtyskland, då den nominerar alla kandidater till valbara ämbeten varpå dessa går till val utan motkandidater. Samtliga ledamöter i Högsta folkförsamlingen ställer upp i egenskap av medlemmar i fronten, därmed är de enskilda medlemspartiernas andelar i parlamentet på förhand säkrade.
I fronten ingår det styrande Koreanska arbetarpartiet, som också kontrollerar organisationen, samt Koreas socialdemokratiska parti, det religiösa Chondoistiska Chongupartiet, Barnens förbund, Kim Il-Sungs socialistiska ungdomsförbund, Koreanska röda korset[källa behövs] med flera.

wikitext:
[[File:Logo del Frente Democrático para la Reunificación de la Patria.png|thumb|Organisationens logga.]]
'''Demokratiska fronten för fosterlandets återförening''' ({{lang-ko|조국통일민주주의전선}}) är en [[nordkorea]]nsk massorganisation, så kallad [[enhetsfront]], skapad 22 juli 1946. Fronten spelar för Nordkoreas politiska liv en liknande roll som den [[Nationella fronten (Östtyskland)|Nationella fronten]] gjorde i [[Östtyskland]], då den nominerar alla kandidater till valbara ämbeten varpå dessa går till val utan motkandidater.<ref>{{Webbref |titel=The Parliamentary System of the Democratic People's Republic of Korea |verk=Constitutional and Parliamentary Information |url=http://www.asgp.info/Publications/CPI-English/1992_163_01-e.pdf |format=PDF |hämtdatum=1 oktober 2006 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20060819210708/http://www.asgp.info/Publications/CPI-English/1992_163_01-e.pdf |arkivdatum=19 augusti 2006 }}</ref> Samtliga ledamöter i [[Högsta folkförsamlingen]] ställer upp i egenskap av medlemmar i fronten,<ref>{{Webbref |url=http://www.landguiden.se/Lander/Asien/Nordkorea?p=1 |titel=Arkiverade kopian |hämtdatum=2012-09-28 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20121214164834/http://www.landguiden.se/Lander/Asien/Nordkorea?p=1 |arkivdatum=2012-12-14 }}</ref> därmed är de enskilda medlemspartiernas andelar i parlamentet på förhand säkrade.

I fronten ingår det styrande [[Koreanska arbetarpartiet]], som också kontrollerar organisationen,<ref>[http://muse.jhu.edu/login?uri=/journals/journal_of_cold_war_studies/v003/3.1lankov.html Project MUSE]</ref> samt [[Koreas socialdemokratiska parti]], det religiösa [[Chondoistiska Chongupartiet]], Barnens förbund, Kim Il-Sungs socialistiska ungdomsförbund, Koreanska [[röda korset]]{{Källa behövs|Denna uppgift behöver källa: Koreanska röda korset|datum=2021-01}} med flera.

==Se även==
* [[Nationella fronten (Östtyskland)]]
* [[Enhetsfront]]

==Referenser==
<references/>

[[Kategori:Politik i Nordkorea]]
[[Kategori:Frontorganisationer]]
[[Kategori:WP:Projekt Korea]]


text:
# Stenanthemum poicilum
Stenanthemum poicilum är en brakvedsväxtart som beskrevs av B.L. Rye. Stenanthemum poicilum ingår i släktet Stenanthemum och familjen brakvedsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Stenanthemum poicilum

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|brakvedsväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Stenanthemum poicilum''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Rosordningen]]
| ordo = Rosales
| familia_sv = [[Brakvedsväxter]]
| familia = Rhamnaceae
| genus_sv =
| genus = [[Stenanthemum]]
| species_sv =
| species = '''Stenanthemum poicilum'''
| taxon = Stenanthemum poicilum
| taxon_authority = B.L. Rye
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Stenanthemum poicilum'''''<ref name = "C132"/> är en [[brakvedsväxter|brakvedsväxt]]art som beskrevs av B.L. Rye. ''Stenanthemum poicilum'' ingår i [[släkte]]t ''[[Stenanthemum]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[brakvedsväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16794269|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">B.L. Rye, 1995 ''In: Nuytsia, 10(2): 299''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-08-14 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om brakvedsväxter}}

[[Kategori:Brakvedsväxter]]
[[Kategori:Stenanthemum|poicilum]]

title: Systematik

Ordning: Rosordningen · Rosales

Familj: Brakvedsväxter · Rhamnaceae

Släkte: Stenanthemum

Art: Stenanthemum poicilum

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Stenanthemum poicilum

Auktor: B.L. Rye


text:
# Cloniophorus rufipes
Cloniophorus rufipes är en skalbaggsart som beskrevs av Schmidt 1922. Cloniophorus rufipes ingår i släktet Cloniophorus och familjen långhorningar.
Artens utbredningsområde är Togo. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Cloniophorus rufipes

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|skalbaggs|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Cloniophorus rufipes''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Skalbaggar]]
| ordo = Coleoptera
| familia_sv = [[Långhorningar]]
| familia = Cerambycidae
| genus_sv =
| genus = [[Cloniophorus]]
| species_sv =
| species = '''Cloniophorus rufipes'''
| taxon = Cloniophorus rufipes
| taxon_authority = [[Schmidt (auktor)|Schmidt]], 1922
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms = ''Cloniophorus (paryphoclonius) vittiger'' <small>[[Schmidt (auktor)|Schmidt]], 1922</small>
}}

'''''Cloniophorus rufipes'''''<ref name = "COL"/> är en [[skalbaggar|skalbaggs]]art som beskrevs av [[Schmidt (auktor)|Schmidt]] 1922. ''Cloniophorus rufipes'' ingår i [[släkte]]t ''[[Cloniophorus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[långhorningar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Togo]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/cloniophorus+rufipes/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''TITAN: Cerambycidae database''. Tavakilian G., 2009-05-25</ref>
</references>

[[Kategori:Långhorningar]]
[[Kategori:Cloniophorus|rufipes]]

title: Systematik

Ordning: Skalbaggar · Coleoptera

Familj: Långhorningar · Cerambycidae

Släkte: Cloniophorus

Art: Cloniophorus rufipes

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Cloniophorus rufipes

Auktor: Schmidt, 1922

title: Synonymer

Synonymer: Cloniophorus (paryphoclonius) vittiger Schmidt, 1922

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Mariehamns litteraturdagar
Mariehamns litteraturdagar är ett årligen återkommande kulturellt evenemang i Mariehamn på Åland.
Evenemanget har sedan 1993 anordnats årligen av Mariehamns stadsbibliotek. Initiativet togs av chefbibliotekarie Yvonne Andersson-Halling (1950–1997). Dagarna har en viktig brobyggande roll som arena för möten och samtal mellan aktuella författare från Finland och Sverige.

title: Mariehamns litteraturdagar

wikitext:
'''Mariehamns litteraturdagar''' är ett årligen återkommande kulturellt evenemang i [[Mariehamn]] på [[Åland]].

Evenemanget har sedan 1993 anordnats årligen av [[Mariehamns stadsbibliotek]]. Initiativet togs av chefbibliotekarie Yvonne Andersson-Halling (1950–1997). Dagarna har en viktig brobyggande roll som arena för möten och samtal mellan aktuella författare från [[Finland]] och [[Sverige]].

==Källor==
*{{UVF|författare=Gustaf Widén|id=MariehamnsLitteraturdagar|titel=Mariehamns litteraturdagar}}

[[Kategori:Kultur i Mariehamn]]
[[Kategori:Mariehamn]]


text:
# Manuel Blanco
Manuel María Blanco Ramos, född 1778 i Navianos de Alba, död 1845 i Manila, var en spansk tiggarmunk i Augustinorden och botaniker. Han är författare till Filippinernas första omfattande flora.
Auktorsnamnet Blanco kan användas för Manuel Blanco i samband med ett vetenskapligt namn inom botaniken; se Wikipediaartiklar som länkar till auktorsnamnet.

title: Manuel Blanco

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}

'''Manuel María Blanco Ramos''', född [[1778]] i [[Navianos de Alba]], död [[1845]] i [[Manila]], var en spansk [[tiggarmunkar|tiggarmunk]] i [[Augustinorden]] och [[botaniker]]. Han är författare till Filippinernas första omfattande flora.

{{botaniker|Blanco|Francisco Manuel Blanco}}
==Källor==
{{enwp|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Francisco_Manuel_Blanco&oldid=779808854}}
<references />

==Externa länkar==
* {{commonscat WD}}

{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Blanco, Manuel}}
[[Kategori:Spanska botaniker]]
[[Kategori:Spanska munkar]]
[[Kategori:Personer från Kastilien och Leon]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Födda 1778]]
[[Kategori:Avlidna 1845]]

Född: 24 november 1779 · Navianos de Alba, Spanien

Död: 1 april 1845 (65 år) · Manila, Filippinerna

Medborgare i: Spanien

Sysselsättning: Botaniker, ordenspräst, missionär


text:
# Caryomyia echinata
Caryomyia echinata är en tvåvingeart som beskrevs av Gagne 2008. Caryomyia echinata ingår i släktet Caryomyia och familjen gallmyggor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Caryomyia echinata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Caryomyia echinata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Gallmyggor]]
| familia = Cecidomyiidae
| genus_sv =
| genus = [[Caryomyia]]
| species_sv =
| species = '''Caryomyia echinata'''
| taxon = Caryomyia echinata
| taxon_authority = Gagne, 2008
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Caryomyia echinata'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av Gagne 2008. ''Caryomyia echinata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Caryomyia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[gallmyggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/caryomyia+echinata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Caryomyia echinata|''Caryomyia echinata''}}

[[Kategori:Gallmyggor]]
[[Kategori:Caryomyia|echinata]]

title: Systematik

Familj: Gallmyggor · Cecidomyiidae

Släkte: Caryomyia

Art: Caryomyia echinata

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Gagne, 2008