text:
# Mongolväldet
Mongolväldet (mongoliska: Монголын эзэнт гүрэн Mongol-yn ezent güren), i ryska krönikor ofta horden (ryska: Орда), kallas det mongoliska rike som skapades av Djingis khan år 1206. Det blev år 1279 världshistoriens största sammanhängande imperium som vid sin största utbredning sträckte sig 9700 km och hade en yta på 24 miljoner km². Den beräknade folkmängden var ca 100 miljoner människor. Imperiet bestod av större delen av Asien och stora delar av Östeuropa och under dess styre skedde ett teknologi- och kunskapsutbyte samt långväga handel mellan öst och väst.
Redan direkt efter Djingis khans död började dock tronföljdsdispyter att destabilisera riket. Vid Khubilai khans död år 1294 hade Mongolväldet delats upp i fyra oberoende efterträdarstater styrda av ättlingar till Djingis khans fyra söner: Gyllene horden i nordväst, Ilkhanatet i sydväst, Tjagataikhanatet i Centralasien och Yuandynastin i öst. Man accepterade nominellt Yuandynastins kejsare som storkhaner av Mongolväldet men någon reell enande centralmakt fanns ej och vid Yuandynastins fall år 1368 försvann även de sista symboliska banden mellan efterträdarstaterna.

## Bakgrund
Under 1100-talet bebodde mongolerna och de närbesläktade turkiska folkgrupperna det som nu är Mongoliet, samt delar av Sibirien och nordvästra Kina. Dessa grupper var sedan århundraden och fortfarande i slutet av 1100-talet splittrade i en mängd nomadiserande stammar. Före Djingis khans tid hade det aldrig funnits någon mongolisk statsbildning och de olika stammarna var ofta involverade i blodiga fejder med varandra.
Mannen som grundlade det mongoliska världsväldet hette ursprungligen Temüdjin men är mer känd under namnet Djingis khan, vilket han antog år 1206. I slutet av 1100-talet och början av 1200-talet genomförde Temüdjin en rad krigståg där han successivt enade de olika stammarna. År 1206 erkändes han som ledare för alla mongoler och turkiska folkgrupper i regionen (bland annat tatarerna).

### Det politiska läget i Asien i början av 1200-talet
Vid tiden för Djingis khans enande av mongolerna fanns en rad mäktiga riken i  och Centralasien samt ett flertal mindre. Bland stormakterna återfanns framförallt Jinriket i nordöstra Kina, Songväldet i södra Kina, det muslimska väldet Khwarezm i Persien och sydvästra Centralasien, samt Delhisultanatet i Nordindien och Pakistan. Längre västerut i Asien fanns en rad mindre muslimska stater. Nuvarande Ryssland (europeiska delen) och Ukraina var splittrat i ett flertal furstendömen.

## Första expansionsfasen (1206-1227)
Djingis khan ansåg att hans uppgift i livet var att erövra en så stor del av världen som möjligt. Den första stora militära kampanjen inleddes 1207 och riktades mot Xiariket (det tangutiska riket) i nordvästra Kina; detta underkuvades 1210. Dess härskare fick emellertid sitta kvar som lydkung tills vidare. Jinrikets kejsare hyste inledningsvis förhoppningar om att den nyutnämnde storkhanen skulle lämna tribut till kejsaren och således acceptera en roll som vasall. Denna förhoppning kom helt på skam när Djingis Khan var helt ointresserad av att ha en underordnad ställning gentemot Jinväldets härskare.
År 1211 vände sig Djingis khan söderut mot Jinriket vars huvudstad var Yanjing, nuvarande Peking. Efter ett mycket blodigt krig och en lång belägring av huvudstaden föll den slutligen år 1215 och massaker på invånarna följde. Hur många som dödades vet man inte exakt men Yanjing blev i stort sett totalförstört. Denna brutalitet var något som skulle komma att känneteckna mongolernas krigföring under alla erövringskrig. Djingis khan valde emellertid i regel att skona städer som gav upp utan strid, i annat fall blev de totalförstörda och invånarna slaktades.
Med Yanjing intaget var Jinriket i princip krossat även om det dröjde fram till 1234 innan det var slutgiltigt erövrat. Ytterligare tre år senare behärskade mongolerna ett väldigt område som sträckte sig från Altaj och Tianshenbergen ända bort till Stilla havet. År 1219 invaderade Djingis Khan Khwarezmriket efter att shahen Ala ad-Din Muhammed II låtit avrätta hans sändebud. Med en armé på uppskattningsvis 200 000 man gick mongolerna understödda av bland annat många kinesiska militära experter över Tianshanbergen och inledde ett oerhört blodigt krig mot den största muslimska staten. Under tiden erövrade andra högt uppsatta generaler bland annat Koreahalvön i öst.
Mongolerna var i numerärt underläge men Khwarezmväldet hade inte en chans mot Djingis khans välorganiserade styrkor. Riket blev fullständigt krossat och även om en del muslimska historiker sannolikt överdrev åtminstone en del grymheter står det fullständigt klart att mongolernas krigföring var oerhört brutal och sannolikt dödades miljontals människor. Tidigare blomstrande städer som Samarkand och Buchara blev helt förstörda.
Efter att Khwarezm erövrats trängde mongoliska härar ända fram till Kaukasus i väst och Nordindien i sydost. Allt organiserat motstånd krossades men det ledde inte till slutgiltiga erövringar. Krigstågen i väst blev emellertid en språngbräda för den mongoliska invasionen av Europa på 1230-talet.
År 1225 återvände Djingis Khan till Mongoliet och rikets huvudstad Karakorum. Under ett nytt fälttåg där Xiariket definitivt krossades avled Djingis Khan sommaren 1227. Han var då härskare över ett jätterike som sträckte sig från Volga och Kaspiska havet i väst till Stilla havet i öst.

## Erövringarna fortsätter 1227-1294
Före sin död hade Djingis khan delat upp sitt imperium i fyra delar (khanat, ulus på mongoliska) där hans söner fick var sin del. Ögedei Khan utsågs till Djingis efterträdare som Storkhan (kejsare) och därmed hela väldets överhuvud.
Efter några års uppehåll tog erövringarna under Ögedeis ledning ny fart. År 1234 var Jinriket helt erövrat. I slutet av 1230-talet invaderades Europa. De ryska furstendömena besegrades utan större problem och deras furstar blev tributskyldiga till khanen i Ryssland (Gyllene horden). Därefter invaderade man Polen och Österrike vars arméer tillintetgjordes. Efter Ögödeis död drog man sig tillbaka. Många historiker menar att man mycket väl hade kunnat erövra hela Europa. Andra menar att man aldrig hade för avsikt att gå längre än vad man gjorde.
Efter Ögedeis död utbröt stridigheter i imperiet som för första gången visade upplösningstendenser. Först på 1250-talet stabiliserades den inrikespolitiska situationen. Nya erövringar gjordes i framförallt den muslimska världen. År 1258 föll Bagdad vilket innebar att stora delar av Främre Orienten hamnade under mongoliskt herravälde. Man trängde nästan fram till Egypten innan framfarten stoppades.
År 1260 blev Djingis Khans barnbarn Kublai Khan vald till Storkhan. Kublai Khan styrde imperiet, som nu nådde sin maximala storlek, fram till sin död 1294. På 1280-talet härskade han över ett imperium som sträckte sig från Sibirien i norr till Sydkinesiska havet i söder och från Polen i väst till Stilla havet i öst. De olika khanerna i khanaten som skapats på Djingis Khans order hade visserligen stort självbestämmande men de erkände alla Kublai Khan som imperiets överhuvud.
Kublai Khan flyttade huvudstaden från Karakorum till Peking och grundade 1271 Yuandynastin i Kina. År 1279 erövrades slutligen Songriket i södra Kina och därmed hade för första gången hela Kina erövrats av en främmande makt. Däremot misslyckades man att erövra Japan och Java. Medan Djingis Khan levt ett spartanskt liv fick Kublai Khan som imperiets överhuvud snabbt smak för lyxlivet och han höll sig med ett jättelikt hov i Peking. Han påverkades också mycket av den kinesiska kulturen vilket inte var så populärt hos många mongoler.

## Efter Kublai Khan
Kublai Khan var den siste mongoliske härskaren som erkändes som Storkhan. Efter hans död gick det inte att hålla ihop imperiet, de olika khanaten blev nu helt självständiga riken. I Kina kunde mongolerna behålla makten till 1368 när den siste kejsaren av Yuandynastin flydde upp till det mongoliska kärnområdet i norr. Gyllene horden behöll makten i Ryssland fram till 1480-talet. I Persien och Centralasien förlorade man makten under mitten av 1300-talet eller så splittrades rikena i ännu fler khanat. Det sista khanatet, Krimkhanatet, föll först 1792. Efterhand konverterade också många mongoliska khaner till islam, bland annat Gyllene hordens härskare.
Flera mongoliska härskare skulle dock komma och sprida skräck i Asien seklet som följde. Den mest kände av dessa hette Timur Lenk. Från sin huvudstad Samarkand erövrade han i slutet av 1300-talet stora delar av Centralasien, hela Persien, Afghanistan, Mesopotamien, Syrien, Kaukasus och nordvästra Indien. Delhi föll 1398 och i och nordväst trängde han långt in i Ryssland där Moskva erövrades 1382 och i mitten av 1390-talet föll även Gyllene hordens huvudstad Sarai vid Volga. Timur Lenk invaderade även Mindre Asien där osmanerna tillfogades ett förödande nederlag vid Ankara år 1402. Under ett fälttåg mot Kina avled han dock år 1405.
Timur Lenk var precis som sina föregångare ökänd för sin oerhört brutala krigföring. Men till skillnad från Djingis Khan gjorde han aldrig några allvarligt menade försök att bygga upp en stark statsmakt. Därför splittrades väldet kort efter hans död. Timur Lenk var den siste store mongoliske erövraren men de riken som uppstod efter hans död levde i flera fall kvar lång tid. I norra Kina var fruktan för nya mongolinvasioner påtaglig ända in på 1600-talet och delar av norra Kina var under 1500-talet tidvis under mongoliskt herravälde.
En stor fråga har hos historiker varit vad som var orsakerna till mongolernas grymma krigföring med ett till synes helt meningslöst massvåld mot fienderna, inklusive civila. Ingenting tyder dessutom på att Djingis Khan och hans ättlingar hyste något speciellt hat mot kineser, perser, araber, ryssar, etcetera. Numer menar de flesta forskarna att den grundläggande orsaken till det extrema våldet står att finna i de hårda livsvillkoren på stäppen där brutalt våld mellan de olika stammarna tillhörde vardagen. En till synes ändlös spiral med mord, hämnd, mothämnd, hustrurov, plundring mm hade antagligen som i alla konflikter en förråande inverkan på människorna. Och Temüdjin själv hade personliga erfarenheter av våldet. Hans pappa Yesügei mördades av tatarer och hans farfars farbror Ambakai hade avrättats genom korsfästning. Och Temüdjin själv hade redan som 13-åring mördat sin bror efter att han upptäckt att brodern undanhöll mat från sin svältande familj.
När Djingis Khan enade mongolerna och de turkiska folkgrupperna i regionen försvann möjligheterna till att plundra varandra. Den destruktiva energin måste kanaliseras på andra sätt och många forskare menar att det naturliga var då att man började angripa andra folk och utan tvivel erbjöd de kinesiska staterna och den muslimska världen väldiga möjligheter till plundring. Enligt detta synsätt var med andra ord inte alla erövringskrig resultatet av en medveten imperialistisk politik utan en följd av att lojaliteten från undersåtarna till storkhanen hängde på att dessa hela tiden fick nya möjligheter att plundra och förstöra.

## Orsaker till mongolernas framgångar
Den grundläggande orsaken till att en relativt liten folkgrupp kunde erövra ett så gigantiskt område var organisationen av armén som skapades av Djingis Khan. Disciplinen var järnhård och man var långt mer mobila än de arméer man ställdes mot. Krigsmaskinen var indelad efter decimalprincipen så att varje trupp började med tio man, därefter 100, sedan 1000 och sist 10 000 (kallat tumen av mongolerna). Befordran inom armén/samhället skedde endast på basis av merit (med undantag för Djingis egen familj) vilket innebar att man fick en mycket effektiv krigsmaskin. Hela den manliga mongoliska befolkningen mellan 15 och 65 år som hade hälsan ingick i arméer. Erövrade folk välkomnades in i krigsmaskineriet.
Krigföring mot stora städer som man ofta ställdes mot var visserligen något helt annat än krig på stäpperna men man tog snabbt till sig ny teknik, framför allt från kineserna. Tillsammans gjorde det dem nästan oövervinnerliga. Vidare var såväl Kina som den muslimska och kristna världen splittrat politiskt vilket också underlättade erövringstågen. Först när européerna började lära sig motståndarens taktik kunde de börja ge mongolerna en jämn kamp på slagfältet.

## Mongolväldets eftermäle
Djingis Khan och hans ättlingar är i första hand kända som några av de grymmaste erövrarna världen skådat. Ingen vet hur många människoliv som krävdes under alla erövringståg i Asien och Europa och det är svårt att göra riktigt säkra beräkningar. Vissa historiker uppskattar att Kinas befolkning decimerades med cirka 50 % under 1200-talet. Denna drastiska minskning av befolkningen ska primärt ha orsakats av alla krig mot mongolerna. Stämmer dessa beräkningar betyder det att åtskilliga tiotals miljoner kineser dödades och totalt kanske 40 miljoner dödsoffer i Asien och Europa men det är nästan omöjligt att bekräfta dessa siffror.
Mongolerna hade emellertid även andra sidor. Framförallt hade man en mycket stor tolerans i religiösa frågor. I mongolväldet rådde i princip religionsfrihet vilket stod i skarp kontrast mot förhållandena i Europa. Vidare försågs mongolerna för första gången med ett skriftspråk och riktiga lagar. Dagens mongoler ser generellt inte Djingis Khan som en blodtörstig barbar utan som den man som gav mongolerna en nationell identitet. I länder som Uzbekistan och Afghanistan har befolkningen en liknande syn på Timur Lenk.
Kontakterna mellan Europa och Asien intensifierades under andra hälften av 1200-talet med ett stort uppsving i handeln mellan Europa och fjärran östern. Handelsrutten gick framförallt via den berömda Sidenvägen som blev mycket tryggare på grund av den politiska stabiliteten i den tidigare så politiskt splittrade regionen. Under denna tid besökte den berömde upptäcktsresanden Marco Polo Cathay (européernas dåvarande namn på Kina) och vistades även vid Kublai Khans hov i Peking. Många missionärer från Europa blev också allt aktivare i Asien.

## Synen i dagens Kina på Mongolväldet
I den kinesiska högstadiets läroplan tonas mongolernas invasion av Kina ner, och perioden beskrivs mer som ett förenande mellan Mongoliet och Kina, än som en erövring.

title: Mongolväldet

wikitext:
{{Historisk stat
|namn= Mongolväldet
|genitiv= Mongolväldets

|lokalt_namn= Монголын эзэнт гүрэн
|lokalt_språk= mongoliska

|från= 1206
|till= 1368

|tidigare1= Khamag Mongol
|tidigareflagga1= No flag.svg

|senare1= Chagataikhanatet
|senareflagga1= Flag of Chagatai Khanate.svg
|senare2= Gyllene horden
|senareflagga2= Golden Horde flag 1339.svg
|senare3= Ilkhanatet
|senareflagga3= Flag of Ilkhanate.svg
|senare4= Yuandynastin
|senareflagga4= Imperial Seal of the Mongols 1246.svg
|senare5= Timurider
|senareflagga5= Banner of Timur Khan.svg
|senare6= Storfurstendömet Litauen
|senareflagga6= Flag of Gediminaičiai dynasty Lithuania.svg
|senare7= Kungariket Polen (1025–1385)
|senareflagga7= Kingdom of Poland-flag.svg

|flagga= Standards of Genghis Khan.png
|flaggtyp= Standar<ref>{{Webbref |url=https://afe.easia.columbia.edu/mongols/pop/genghis/standard_pop.htm |titel=Standards of Chinggis Khan |hämtdatum= |författare=Morris Rossabi |efternamn=Rossabi |förnamn=Morris |författarlänk= |efternamn2= |förnamn2= |datum= |år=2024 |månad= |format= |verk=Asia for Educators |utgivare=Columbia University |sid= |språk=English |doi= |arkivurl= |arkivdatum= |citat= |ref= }}</ref>
|statsvapen= Imperial Seal of the Mongols 1246.svg
|vapentyp= Kejserligt sigill

|karta= Mongol Empire map 2.gif
|kartbildtext= Mongolväldets utbredning och splittring

|huvudstad= [[Avraga]] (Fram till cirka 1235<ref>{{bokref |efternamn=Man|förnamn=John|titel=Genghis Khan |url=https://books.google.se/books?id=G-cFExrr4wwC&lpg=PR1&dq=9780553814989&hl=sv&pg=PA35#v=onepage&q&f=false |format= |hämtdatum= |volym=  |utgivare=Transworld Publishers Ltd |utgivningsort= |språk=engelska |isbn=9780553814989 |sid=135 |kapitel=The Rise to Power|år=2005 }}</ref>)
[[Karakorum]] (1235-1260)
[[Khanbalik|Dadu]]1 (1272-1294)

|språk=
|religion= Ursprungligen [[tengriism]], senare [[buddhism]], [[islam]], [[kristendom]] m fl.

|statsskick= [[Valmonarki]]
|statschef= [[Toghon Temür]]
|sct= storkhaner
|sct2= storkhan

|bildades= [[1206]]
|bildades_genom= [[Djingis khan]] enar de mongoliska stammarna
|bildades_ur=

|upphörde= [[1368]]
|upphörde_genom= [[Yuandynastin]]s fall 2
|uppgick_i=

|area=
|area_år=

|folkmängd=
|folkmängd_år=
|invånare/km2=

|valuta= Mynt, papperssedlar

|fotnot=1 Efter [[Möngke]] khans död år 1259 fanns ingen etablerad centralort för hela Mongolväldet, Dadu blev huvudstad i Yuandynastin år 1272.

2 De facto efter Khubilai khans död år 1294.
}}

'''Mongolväldet''' ({{lang-mn|Монголын эзэнт гүрэн}} ''Mongol-yn ezent güren''), i ryska krönikor ofta ''horden'' ({{lang-ru|Орда}}), kallas det [[Mongoler|mongoliska]] rike som skapades av [[Djingis khan]] år [[1206]]. Det blev år 1279 världshistoriens största sammanhängande imperium som vid sin största utbredning sträckte sig 9700 km och hade en yta på 24 miljoner km².<ref>Morgan. ''The Mongols''. s. 5.</ref><ref>Finlay. ''Pilgrim Art''. s.151.</ref><ref>{{webbref |url=http://www.britannica.com/EBchecked/topic/102315/history-of-Central-Asia/73543/Creation-of-the-Mongol-empire |titel=History of Central Asia |hämtdatum=19 januari 2016 |format=  |utgivare=Encyclopædia Britannica, Inc | språk = engelska }}</ref><ref>«Mongolia se encomienda a Gengis Jan» {{es icon}}. ''El País'' 18.08.2007 (2007). Consultado el 19/06/2008.</ref><ref name=uconn>{{cite journal |author=Jonathan M. Adams, Thomas D. Hall and Peter Turchin |title=East-West Orientation of Historical Empires |format=PDF |journal=Journal of World-Systems Research |volume=12 (no. 2) |pages=219–229 |year=2006 |publisher=University of Connecticut |url=http://jwsr.ucr.edu/archive/vol12/number2/pdf/jwsr-v12n2-tah.pdf |archiveurl=https://web.archive.org/web/20070222011511/http://jwsr.ucr.edu/archive/vol12/number2/pdf/jwsr-v12n2-tah.pdf |archivedate=2007-02-22 |titel=Arkiverade kopian |hämtdatum=2013-05-29 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20120819050341/http://jwsr.ucr.edu/archive/vol12/number2/pdf/jwsr-v12n2-tah.pdf |arkivdatum=2012-08-19 }} {{Wayback|url=http://jwsr.ucr.edu/archive/vol12/number2/pdf/jwsr-v12n2-tah.pdf |date=20070222011511 }} {{Webbref |url=http://jwsr.ucr.edu/archive/vol12/number2/pdf/jwsr-v12n2-tah.pdf |titel=Arkiverade kopian |hämtdatum=2013-05-29 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20070222011511/http://jwsr.ucr.edu/archive/vol12/number2/pdf/jwsr-v12n2-tah.pdf |arkivdatum=2007-02-22 }}</ref> Den beräknade folkmängden var ca 100 miljoner människor. Imperiet bestod av större delen av [[Asien]] och stora delar av [[Östeuropa]] och under dess styre skedde ett teknologi- och kunskapsutbyte samt långväga handel mellan öst och väst.

Redan direkt efter Djingis khans död började dock tronföljdsdispyter att destabilisera riket. Vid [[Khubilai khan]]s död år 1294 hade Mongolväldet delats upp i fyra oberoende efterträdarstater styrda av ättlingar till Djingis khans fyra söner: [[Gyllene horden]] i nordväst, [[Ilkhanatet]] i sydväst, [[Tjagataikhanatet]] i [[Centralasien]] och [[Yuandynastin]] i öst. Man accepterade nominellt Yuandynastins kejsare som [[Khagan|storkhaner]] av Mongolväldet men någon reell enande centralmakt fanns ej och vid Yuandynastins fall år 1368 försvann även de sista symboliska banden mellan efterträdarstaterna.<ref>Jackson. ''Mongols and the West''. s. 127.</ref><ref>Allsen. ''Culture and Conquest'. s. xiii, 235.</ref>

== Bakgrund ==
[[Fil:Mongol dominions.jpg|thumb|Mongoliska väldets yttersta gräns markerat i rött; det gråa är [[Timur Lenk]]s rike.]]
[[Fil:MongolEmpire.jpg|thumb|Historisk karta över det mongoliska väldet.]]
Under 1100-talet bebodde mongolerna och de närbesläktade turkiska folkgrupperna det som nu är [[Mongoliet]], samt delar av [[Sibirien]] och nordvästra [[Kina]]. Dessa grupper var sedan århundraden och fortfarande i slutet av 1100-talet splittrade i en mängd nomadiserande stammar. Före Djingis khans tid hade det aldrig funnits någon mongolisk statsbildning och de olika stammarna var ofta involverade i blodiga fejder med varandra.

[[Fil:YuanEmperorAlbumGenghisPortrait.jpg|miniatyr|[[Djingis khan]].]]
Mannen som grundlade det mongoliska världsväldet hette ursprungligen Temüdjin men är mer känd under namnet [[Djingis khan]], vilket han antog år 1206. I slutet av 1100-talet och början av 1200-talet genomförde Temüdjin en rad krigståg där han successivt enade de olika stammarna. År 1206 erkändes han som ledare för alla mongoler och turkiska folkgrupper i regionen (bland annat tatarerna).

=== Det politiska läget i Asien i början av 1200-talet ===
Vid tiden för Djingis khans enande av mongolerna fanns en rad mäktiga riken i  och [[Centralasien]] samt ett flertal mindre. Bland stormakterna återfanns framförallt [[Jindynastin (jurchen)|Jinriket]] i nordöstra [[Kina]], [[Songdynastin|Song]]väldet i södra Kina, det muslimska väldet [[Khwarezm]] i [[Iran|Persien]] och sydvästra Centralasien, samt [[Delhisultanatet]] i Nord[[indien]] och [[Pakistan]]. Längre västerut i [[Asien]] fanns en rad mindre muslimska stater. Nuvarande [[Ryssland]] (europeiska delen) och [[Ukraina]] var splittrat i ett flertal furstendömen.

== Första expansionsfasen (1206-1227) ==
{{Huvudartikel|Mongolväldets invasioner och erövringar}}
Djingis khan ansåg att hans uppgift i livet var att erövra en så stor del av världen som möjligt. Den första stora militära kampanjen inleddes 1207 och riktades mot [[Xixia|Xia]]riket (det tangutiska riket) i nordvästra Kina; detta underkuvades 1210. Dess härskare fick emellertid sitta kvar som lydkung tills vidare. Jinrikets kejsare hyste inledningsvis förhoppningar om att den nyutnämnde storkhanen skulle lämna tribut till kejsaren och således acceptera en roll som vasall. Denna förhoppning kom helt på skam när Djingis Khan var helt ointresserad av att ha en underordnad ställning gentemot Jinväldets härskare.

År 1211 vände sig Djingis khan söderut mot [[Jindynastin (1115–1234)|Jin]]riket vars huvudstad var Yanjing, nuvarande [[Peking]]. Efter ett mycket blodigt krig och en lång belägring av huvudstaden föll den slutligen år 1215 och massaker på invånarna följde. Hur många som dödades vet man inte exakt men Yanjing blev i stort sett totalförstört. Denna brutalitet var något som skulle komma att känneteckna mongolernas krigföring under alla erövringskrig. Djingis khan valde emellertid i regel att skona städer som gav upp utan strid, i annat fall blev de totalförstörda och invånarna slaktades.

Med Yanjing intaget var Jinriket i princip krossat även om det dröjde fram till 1234 innan det var slutgiltigt erövrat. Ytterligare tre år senare behärskade mongolerna ett väldigt område som sträckte sig från [[Altaj]] och [[Tianshen]]bergen ända bort till [[Stilla havet]]. År 1219 invaderade Djingis Khan [[Khwarezm]]riket efter att shahen [[Ala ad-Din Muhammed II]] låtit avrätta hans sändebud. Med en armé på uppskattningsvis 200 000 man gick mongolerna understödda av bland annat många kinesiska militära experter över Tianshanbergen och inledde ett oerhört blodigt krig mot den största muslimska staten. Under tiden erövrade andra högt uppsatta generaler bland annat [[Korea]]halvön i öst.

Mongolerna var i numerärt underläge men Khwarezmväldet hade inte en chans mot Djingis khans välorganiserade styrkor. Riket blev fullständigt krossat och även om en del muslimska historiker sannolikt överdrev åtminstone en del grymheter står det fullständigt klart att mongolernas krigföring var oerhört brutal och sannolikt dödades miljontals människor. Tidigare blomstrande städer som [[Samarkand]] och [[Buchara]] blev helt förstörda.

Efter att Khwarezm erövrats trängde mongoliska härar ända fram till [[Kaukasus]] i väst och Nordindien i sydost. Allt organiserat motstånd krossades men det ledde inte till slutgiltiga erövringar. Krigstågen i väst blev emellertid en språngbräda för den [[Mongolernas invasion av Europa|mongoliska invasionen av Europa]] på 1230-talet.

År 1225 återvände Djingis Khan till [[Mongoliet]] och rikets huvudstad [[Karakorum]]. Under ett nytt fälttåg där Xiariket definitivt krossades avled Djingis Khan sommaren 1227. Han var då härskare över ett jätterike som sträckte sig från [[Volga]] och [[Kaspiska havet]] i väst till Stilla havet i öst.

== Erövringarna fortsätter 1227-1294 ==
Före sin död hade Djingis khan delat upp sitt imperium i fyra delar ([[khanat]], ''ulus'' på mongoliska) där hans söner fick var sin del. [[Ögedei Khan]] utsågs till Djingis efterträdare som Storkhan (kejsare) och därmed hela väldets överhuvud.

Efter några års uppehåll tog erövringarna under Ögedeis ledning ny fart. År 1234 var Jinriket helt erövrat. I slutet av 1230-talet [[Mongolernas invasion av Europa|invaderades Europa]]. De ryska furstendömena besegrades utan större problem och deras furstar blev tributskyldiga till khanen i Ryssland ([[Gyllene horden]]). Därefter invaderade man Polen och [[Österrike]] vars arméer tillintetgjordes. Efter Ögödeis död drog man sig tillbaka. Många historiker menar att man mycket väl hade kunnat erövra hela Europa. Andra menar att man aldrig hade för avsikt att gå längre än vad man gjorde.

Efter Ögedeis död utbröt stridigheter i imperiet som för första gången visade upplösningstendenser. Först på 1250-talet stabiliserades den inrikespolitiska situationen. Nya erövringar gjordes i framförallt den muslimska världen. År 1258 föll Bagdad vilket innebar att stora delar av [[Främre Orienten]] hamnade under mongoliskt herravälde. Man trängde nästan fram till Egypten innan framfarten stoppades.

År 1260 blev Djingis Khans barnbarn [[Kublai Khan]] vald till Storkhan. Kublai Khan styrde imperiet, som nu nådde sin maximala storlek, fram till sin död 1294. På 1280-talet härskade han över ett imperium som sträckte sig från Sibirien i norr till [[Sydkinesiska havet]] i söder och från [[Polen]] i väst till [[Stilla havet]] i öst. De olika khanerna i khanaten som skapats på Djingis Khans order hade visserligen stort självbestämmande men de erkände alla Kublai Khan som imperiets överhuvud.

Kublai Khan flyttade huvudstaden från Karakorum till [[Peking]] och grundade 1271 [[Yuandynastin]] i Kina. År 1279 erövrades slutligen [[Songdynastin|Song]]riket i södra Kina och därmed hade för första gången hela Kina erövrats av en främmande makt. Däremot misslyckades man att erövra [[Japan]] och [[Java]]. Medan Djingis Khan levt ett spartanskt liv fick Kublai Khan som imperiets överhuvud snabbt smak för lyxlivet och han höll sig med ett jättelikt hov i Peking. Han påverkades också mycket av den kinesiska kulturen vilket inte var så populärt hos många mongoler.

== Efter Kublai Khan ==
Kublai Khan var den siste mongoliske härskaren som erkändes som Storkhan. Efter hans död gick det inte att hålla ihop imperiet, de olika khanaten blev nu helt självständiga riken. I Kina kunde mongolerna behålla makten till 1368 när den siste kejsaren av [[Yuandynastin]] flydde upp till det mongoliska kärnområdet i norr. [[Gyllene horden]] behöll makten i [[Ryssland]] fram till 1480-talet. I [[Iran|Persien]] och [[Centralasien]] förlorade man makten under mitten av 1300-talet eller så splittrades rikena i ännu fler khanat. Det sista khanatet, [[Krimkhanatet]], föll först 1792. Efterhand konverterade också många mongoliska khaner till [[islam]], bland annat Gyllene hordens härskare.

Flera mongoliska härskare skulle dock komma och sprida skräck i [[Asien]] seklet som följde. Den mest kände av dessa hette [[Timur Lenk]]. Från sin huvudstad [[Samarkand]] erövrade han i slutet av 1300-talet stora delar av Centralasien, hela [[Iran|Persien]], [[Afghanistan]], [[Mesopotamien]], [[Syrien]], [[Kaukasus]] och nordvästra [[Indien]]. Delhi föll 1398 och i och nordväst trängde han långt in i [[Ryssland]] där [[Moskva]] erövrades 1382 och i mitten av 1390-talet föll även [[Gyllene horden]]s huvudstad [[Sarai]] vid [[Volga]]. Timur Lenk invaderade även [[Mindre Asien]] där [[osmanska riket|osmanerna]] tillfogades ett förödande nederlag [[slaget vid Ankara|vid Ankara]] år 1402. Under ett fälttåg mot [[Kina]] avled han dock år 1405.

[[Timur Lenk]] var precis som sina föregångare ökänd för sin oerhört brutala krigföring. Men till skillnad från Djingis Khan gjorde han aldrig några allvarligt menade försök att bygga upp en stark statsmakt. Därför splittrades väldet kort efter hans död. Timur Lenk var den siste store mongoliske erövraren men de riken som uppstod efter hans död levde i flera fall kvar lång tid. I norra Kina var fruktan för nya mongolinvasioner påtaglig ända in på 1600-talet och delar av norra Kina var under 1500-talet tidvis under mongoliskt herravälde.

En stor fråga har hos historiker varit vad som var orsakerna till mongolernas grymma krigföring med ett till synes helt meningslöst massvåld mot fienderna, inklusive civila. Ingenting tyder dessutom på att Djingis Khan och hans ättlingar hyste något speciellt hat mot kineser, perser, araber, ryssar, etcetera. Numer menar de flesta forskarna att den grundläggande orsaken till det extrema våldet står att finna i de hårda livsvillkoren på stäppen där brutalt våld mellan de olika stammarna tillhörde vardagen. En till synes ändlös spiral med mord, hämnd, mothämnd, hustrurov, plundring mm hade antagligen som i alla konflikter en förråande inverkan på människorna. Och Temüdjin själv hade personliga erfarenheter av våldet. Hans pappa [[Yesügei]] mördades av [[tatar]]er och hans farfars farbror [[Ambakai]] hade avrättats genom [[korsfästning]]. Och Temüdjin själv hade redan som 13-åring mördat sin bror efter att han upptäckt att brodern undanhöll mat från sin svältande familj.

När [[Djingis Khan]] enade mongolerna och de turkiska folkgrupperna i regionen försvann möjligheterna till att plundra varandra. Den destruktiva energin måste kanaliseras på andra sätt och många forskare menar att det naturliga var då att man började angripa andra folk och utan tvivel erbjöd de kinesiska staterna och den muslimska världen väldiga möjligheter till plundring. Enligt detta synsätt var med andra ord inte alla erövringskrig resultatet av en medveten imperialistisk politik utan en följd av att lojaliteten från undersåtarna till storkhanen hängde på att dessa hela tiden fick nya möjligheter att plundra och förstöra.

== Orsaker till mongolernas framgångar ==
Den grundläggande orsaken till att en relativt liten folkgrupp kunde erövra ett så gigantiskt område var organisationen av armén som skapades av Djingis Khan. Disciplinen var järnhård och man var långt mer mobila än de arméer man ställdes mot. Krigsmaskinen var indelad efter decimalprincipen så att varje trupp började med tio man, därefter 100, sedan 1000 och sist 10 000 (kallat tumen av mongolerna). Befordran inom armén/samhället skedde endast på basis av merit (med undantag för Djingis egen familj) vilket innebar att man fick en mycket effektiv krigsmaskin. Hela den manliga mongoliska befolkningen mellan 15 och 65 år som hade hälsan ingick i arméer. Erövrade folk välkomnades in i krigsmaskineriet.

Krigföring mot stora städer som man ofta ställdes mot var visserligen något helt annat än krig på stäpperna men man tog snabbt till sig ny teknik, framför allt från kineserna. Tillsammans gjorde det dem nästan oövervinnerliga. Vidare var såväl Kina som den muslimska och kristna världen splittrat politiskt vilket också underlättade erövringstågen. Först när européerna började lära sig motståndarens taktik kunde de börja ge mongolerna en jämn kamp på slagfältet.

== Mongolväldets eftermäle ==
Djingis Khan och hans ättlingar är i första hand kända som några av de grymmaste erövrarna världen skådat. Ingen vet hur många människoliv som krävdes under alla erövringståg i Asien och Europa och det är svårt att göra riktigt säkra beräkningar. Vissa historiker uppskattar att Kinas befolkning decimerades med cirka 50 % under 1200-talet. Denna drastiska minskning av befolkningen ska primärt ha orsakats av alla krig mot mongolerna. Stämmer dessa beräkningar betyder det att åtskilliga tiotals miljoner kineser dödades och totalt kanske 40 miljoner dödsoffer i Asien och Europa men det är nästan omöjligt att bekräfta dessa siffror.

Mongolerna hade emellertid även andra sidor. Framförallt hade man en mycket stor tolerans i religiösa frågor. I mongolväldet rådde i princip religionsfrihet vilket stod i skarp kontrast mot förhållandena i Europa. Vidare försågs mongolerna för första gången med ett skriftspråk och riktiga lagar. Dagens mongoler ser generellt inte Djingis Khan som en blodtörstig barbar utan som den man som gav mongolerna en nationell identitet. I länder som [[Uzbekistan]] och [[Afghanistan]] har befolkningen en liknande syn på [[Timur Lenk]].

Kontakterna mellan Europa och Asien intensifierades under andra hälften av 1200-talet med ett stort uppsving i handeln mellan Europa och fjärran östern. Handelsrutten gick framförallt via den berömda [[Sidenvägen]] som blev mycket tryggare på grund av den politiska stabiliteten i den tidigare så politiskt splittrade regionen. Under denna tid besökte den berömde upptäcktsresanden [[Marco Polo]] Cathay (européernas dåvarande namn på Kina) och vistades även vid Kublai Khans hov i Peking. Många missionärer från Europa blev också allt aktivare i Asien.

== Synen i dagens Kina på Mongolväldet ==
I den kinesiska högstadiets läroplan tonas mongolernas invasion av Kina ner, och perioden beskrivs mer som ett förenande mellan Mongoliet och Kina, än som en erövring.<ref>{{webbref |url=http://www.pep.com.cn/czls/js/tbjx/sj/7x/u2/201403/t20140306_1181344.htm |titel=七下第12课《蒙古的兴起和元朝的建立》教学案例 |hämtdatum=19 januari 2016 |format= |utgivare=人民教育出版社 |språk=kinesiska |arkivurl=https://web.archive.org/web/20140707173033/http://www.pep.com.cn/czls/js/tbjx/sj/7x/u2/201403/t20140306_1181344.htm |arkivdatum=7 juli 2014 }}</ref>

== Se även ==
* [[Lista över Mongolväldets kejsare]]
* [[Mongoliets historia]]
* [[Yuandynastin]]
* [[Mongolernas invasion av Centralasien]]
* [[Mongolernas invasion av Europa]]
* [[Mongolernas invasion av västra Asien]]
* [[Mongolernas invasion av Kina]]

==Referenser==

===Noter===
<references/>

===Tryckta källor===
* {{Bokref |författare = Allsen, Thomas T. |titel = Culture and conquest in Mongol Eurasia |år = 2004 |utgivare = Cambridge University Press |isbn = 978-0-521-60270-9 }}
* {{Bokref |författare = Finlay, Robert |titel = The Pilgrim Art: Cultures of Porcelain in World History |utgivare = University of California Press |utgivningsort = Berkeley, California, USA |år = 2010 |isbn = 978-0-520-24468-9 }}
* {{bokref |efternamn=Man|förnamn=John|titel=Genghis Khan |url=http://www.adlibris.com/se/bok/genghis-khan-9780553814989 |format= |hämtdatum= |volym=  |utgivare=Transworld Publishers Ltd |utgivningsort= |språk=engelska |isbn=9780553814989 |sid= |kapitel= |år=2005 }}
* {{bokref
|redaktör=Helle Knut
|titel=Bra böckers världshistoria. Bd 5, Nomadfolk och högkulturer : 1000-1300
|utgåva=[Ny uppl.]
|år=1996
|utgivare=Bra böcker
|utgivningsort=Höganäs
|språk=swe
|isbn=91-7119-887-3 (inb.)
|libris=335412
}}
* {{Bokref |författare = Peter Jackson |utgivningsort = Harlow, UK; New York, USA |titel = The Mongols and the West: 1221-1410 |år = 2005 |utgivare = Longman |isbn = 978-0-582-36896-5 }}
* {{bokref
|efternamn=Lovell
|förnamn=Julia
|medförfattare=Håkanson Tomas
|titel=Den stora muren: Kinas historia under 3000 år
|år=2006
|utgivare=Norstedt
|utgivningsort=Stockholm
|språk=swe
|isbn=91-1-301594-X (inb.)
|libris=10135185
}}
* {{bokref
|efternamn=Morgan
|förnamn=David
|titel=The Mongols
|serie=The peoples of Europe, 99-0615171-4
|år=1986
|utgivare=Blackwell
|utgivningsort=Oxford
|språk=eng
|isbn=0-631-13556-1 (inb.)
|libris=5082561
}}

{{auktoritetsdata}}

[[Kategori:Historiska länder och riken i Asien]]
[[Kategori:Imperier]]
[[Kategori:Mongoliets historia]]
[[Kategori:Wikipedia:Basartiklar]]
[[Kategori:Historiska monarkier]]
[[Kategori:Mongolväldet]]

Standar: Kejserligt sigill

Huvudstad: Avraga (Fram till cirka 1235) · Karakorum (1235-1260) · Dadu1 (1272-1294)

Religion: Ursprungligen tengriism, senare buddhism, islam, kristendom m fl.

Statsskick: Valmonarki

Sista storkhan: Toghon Temür

– bildades genom: Djingis khan enar de mongoliska stammarna

– upphörde genom: Yuandynastins fall 2

Valuta: Mynt, papperssedlar

Föregående · Khamag Mongol: Efterföljande · Chagataikhanatet · Gyllene horden · Ilkhanatet · Yuandynastin · Timurider · Storfurstendömet Litauen · Kungariket Polen (1025–1385)


text:
# Gamla kyrkogården, Kalmar
Gamla kyrkogården i Kalmar är en tidigare kyrkogård belägen i Gamla staden vid Slottsvägen väster om Kalmar slott. Kyrkogården började uppföras i början av 1200-talet. På Gamla kyrkogården stod tidigare Bykyrkan, även kallad S:t Nikolaikyrkan, som byggdes under första delen av 1200-talet, och expanderades under 1300-talet. Kyrkan var 75 m lång och 38 m bred. Kyrkan demonterades, och sprängdes slutligen 1678 i samband med att Kalmars stadscentrum flyttades till Kvarnholmen.
17 juni 1397 kröntes Erik av Pommern till kung över Sverige, Norge och Danmark i Bykyrkan i Gamla kyrkogården, vilket var början till Kalmarunionen.
I dag finns flera gravstenar från 1600-talet till mitten av 1800-talet bevarade på Gamla kyrkogården. Namnet Gamla kyrkogården uppkom på 1800-talet i och med att Södra kyrkogården uppfördes.

wikiname: svwiki

title: Gamla kyrkogården, Kalmar

in_language: sv

wikitext:
[[File:Gamla kyrkogården i Kalmar.jpg|thumb|Gravstenar i Gamla kyrkogården i Kalmar.]]
'''Gamla kyrkogården''' i [[Kalmar]] är en tidigare [[kyrkogård]] belägen i [[Gamla staden, Kalmar|Gamla staden]] vid Slottsvägen väster om [[Kalmar slott]]. Kyrkogården började uppföras i början av 1200-talet. På Gamla kyrkogården stod tidigare Bykyrkan, även kallad S:t Nikolaikyrkan, som byggdes under första delen av 1200-talet, och expanderades under 1300-talet. Kyrkan var 75 m lång och 38 m bred. Kyrkan demonterades, och sprängdes slutligen 1678 i samband med att Kalmars stadscentrum flyttades till [[Stadsdelar_i_Kalmar#Kvarnholmen|Kvarnholmen]].<ref name="Info"/>

[[17 juni]] [[1397]] kröntes [[Erik av Pommern]] till kung över [[Sverige]], [[Norge]] och [[Danmark]] i Bykyrkan i Gamla kyrkogården, vilket var början till [[Kalmarunionen]].<ref name="Info"/>

I dag finns flera gravstenar från 1600-talet till mitten av 1800-talet bevarade på Gamla kyrkogården. Namnet Gamla kyrkogården uppkom på 1800-talet i och med att [[Södra kyrkogården, Kalmar|Södra kyrkogården]] uppfördes.<ref name="Info"/>

== Referenser ==
=== Noter ===
<references>
<ref name="Info">{{webbref |url=https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Gamla_kyrkogården_i_Kalmar_Info.jpg |titel=Informationstavla vid Gamla kyrkogården i Kalmar |hämtdatum=19 juli 2016 |format= | verk =  |utgivare=Svenska kyrkan, Länsstyrelsen i Kalmar| språk = svenska }}</ref>
</references>

==Externa länkar==
*{{commonscat}}

{{coord|   56.6604|N| 16.3517|E|display=title}}

[[Kategori:Begravningsplatser i Sverige|Kalmar]]
[[Kategori:Byggnader och anläggningar i Kalmar]]


text:
# Uroleucon pieloui
Uroleucon pieloui är en insektsart som först beskrevs av Richards 1972.  Uroleucon pieloui ingår i släktet Uroleucon och familjen långrörsbladlöss. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Uroleucon pieloui

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-04}}
{{Taxobox
| name = ''Uroleucon pieloui''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Långrörsbladlöss]]
| familia = Aphididae
| genus_sv =
| genus = [[Uroleucon]]
| species_sv =
| species = '''Uroleucon pieloui'''
| taxon = Uroleucon pieloui
| taxon_authority = ([[Richards (auktor)|Richards]], 1972)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Aphidoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms = ''Dactynotus pieloui'' <small>[[Richards (auktor)|Richards]], 1972</small><ref name = "col89997"/>
}}

'''''Uroleucon pieloui'''''<ref name = "col62777"/><ref name = "col89825"/><ref name = "col89826"/><ref name = "col89997"/> är en [[insekter|insekts]]art som först beskrevs av [[Richards (auktor)|Richards]] 1972.  ''Uroleucon pieloui'' ingår i [[släkte]]t ''[[Uroleucon]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[långrörsbladlöss]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/uroleucon+pieloui/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col62777">Remaudière, G. & M. Remaudière (1997) , Catalogue of the World’s Aphididae, INRA, Paris 473 pp</ref>
<ref name = "col89825">Robinson (1985) Annotated list of Uroleucon (Uroleucon, Uromelan, Satula) (Homoptera: Aphididae) of America north of Mexico, with keys and descriptions of new species, Canadian Entomologist 117:1029-1054</ref>
<ref name = "col89826">Moran (1985[1984]) The genus Uroleucon (Homoptera: Aphididae) in Michigan: key, host record, biological notes, and description of three new species, Journal of the Kansas Entomological Society 57(4):596-616</ref>
<ref name = "col89997">Richards (1972) Review of the Solidago-inhabiting aphids in Canada with descriptions of three new species (Homoptera: Aphididae), Canadian Entomologist 104(1):1-34</ref>
<ref name = "source">''AphidSF: Aphid Species File''. Favret C., 2010-04-14</ref>
</references>

[[Kategori:Långrörsbladlöss]]
[[Kategori:Uroleucon|pieloui]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Halvvingar · Hemiptera

Överfamilj: Aphidoidea

Familj: Långrörsbladlöss · Aphididae

Släkte: Uroleucon

Art: Uroleucon pieloui

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Uroleucon pieloui

Auktor: (Richards, 1972)

title: Synonymer

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Robinsonekspedisjonen
Robinsonekspedisjonen är en norsk reality-tv-serie som sändes på TV3 från och med hösten 1999 till och med hösten 2004 och igen från 2007. Detta var den första reality-tv-serien som sändes på norsk TV. Serien producerades av Strix Television. Serien är en norsk variant av den svenska Expedition Robinson.
Nils Ole Oftebro var programledare första säsongen (1999), medan efterföljande säsonger leddes av en före detta deltagare och vinnare, Christer Falch. Serien har vunnit TV-priset Gullruten två gånger: 2000 i klassen bästa dokudrama och 2002 i klassen bästa reality.

## Vinnare
- 1999 - Christer Falch
- 2000 - Therese Andersen
- 2001 - Mia Martinsen
- 2002 - Ann Karene Molvig
- 2003 - Emil Orderud
- 2004 - Jan Stian Gundersen
- 2007 - Ann-Kristin Otnes
- 2008 - Tom Andre Tveitan
- 2009 - Lina Iversen

title: Robinsonekspedisjonen

wikitext:
'''Robinsonekspedisjonen''' är en norsk [[reality-tv]]-serie som sändes på [[TV3]] från och med hösten [[1999]] till och med hösten [[2004]] och igen från [[2007]]. Detta var den första reality-tv-serien som sändes på norsk TV. Serien producerades av [[Strix Television]]. Serien är en norsk variant av den svenska [[Expedition Robinson]].

[[Nils Ole Oftebro]] var programledare första säsongen (1999), medan efterföljande säsonger leddes av en före detta deltagare och vinnare, [[Christer Falch]]. Serien har vunnit TV-priset [[Gullruten]] två gånger: 2000 i klassen bästa ''dokudrama'' och 2002 i klassen ''bästa reality''.

==Vinnare==
* [[1999]] - Christer Falch
* [[2000]] - Therese Andersen
* [[2001]] - Mia Martinsen
* [[2002]] - Ann Karene Molvig
* [[2003]] - Emil Orderud
* [[2004]] - Jan Stian Gundersen
* [[2007]] - Ann-Kristin Otnes
* [[2008]] - Tom Andre Tveitan
* [[2009]] - Lina Iversen

[[Kategori:Norska TV-serier från 1990-talet]]
[[Kategori:Norska TV-serier från 2000-talet]]
[[Kategori:Norska TV-serier från 2010-talet]]


text:
# Diaparsis temporalis
Diaparsis temporalis är en stekelart som beskrevs av Horstmann 1979. Diaparsis temporalis ingår i släktet Diaparsis och familjen brokparasitsteklar. Utöver nominatformen finns också underarten D. t. rufigaster.

title: Diaparsis temporalis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Diaparsis temporalis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Brokparasitsteklar]]
| familia = Ichneumonidae
| genus_sv =
| genus = [[Diaparsis]]
| species_sv =
| species = '''Diaparsis temporalis'''
| taxon = Diaparsis temporalis
| taxon_authority = Horstmann, 1979
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Ichneumonoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Diaparsis temporalis'''''<ref name = "col316416"/> är en [[steklar|stekel]]art som beskrevs av Horstmann 1979. ''Diaparsis temporalis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Diaparsis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[brokparasitsteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Utöver nominatformen finns också underarten ''D. t. rufigaster''.<ref name="COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/diaparsis+temporalis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS [[Catalogue of Life]]: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col316416">Horstmann, K. (1979) Eine neue Diaparsis-Art (Hymenoptera, Ichneumonidae, Tersilochinae)., Nachrichtenblatt der Bayerischen Entomologen. 28:108-110.</ref>
<ref name = "source">''Taxapad Ichneumonoidea''. Yu D.S.K., 2009-05-04</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om brokparasitsteklar}}

[[Kategori:Brokparasitsteklar]]
[[Kategori:Diaparsis|temporalis]]

title: Systematik

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Ichneumonoidea

Familj: Brokparasitsteklar · Ichneumonidae

Släkte: Diaparsis

Art: Diaparsis temporalis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Horstmann, 1979


text:
# Kaila lamtoa
Kaila lamtoa är en insektsart som beskrevs av Irena Dworakowska 1981. Kaila lamtoa ingår i släktet Kaila och familjen dvärgstritar.
Artens utbredningsområde är Nigeria. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Kaila lamtoa

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-04}}
{{Taxobox
| name = ''Kaila lamtoa''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Dvärgstritar]]
| familia = Cicadellidae
| genus_sv =
| genus = [[Kaila]]
| species_sv =
| species = '''Kaila lamtoa'''
| taxon = Kaila lamtoa
| taxon_authority = [[Irena Dworakowska|Dworakowska]], 1981
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Membracoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Kaila lamtoa'''''<ref name = "COL"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av [[Irena Dworakowska]] 1981. ''Kaila lamtoa'' ingår i [[släkte]]t ''[[Kaila]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[dvärgstritar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Nigeria]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/kaila+lamtoa/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''3i Typhlocybinae: 3i interactive keys and taxonomic databases, subfamily Typhlocybinae''. Dmitriev D. , 2010-09-29</ref>
</references>

[[Kategori:Dvärgstritar]]
[[Kategori:Kaila|lamtoa]]

title: Systematik

Överfamilj: Membracoidea

Familj: Dvärgstritar · Cicadellidae

Släkte: Kaila

Art: Kaila lamtoa

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Dworakowska, 1981


text:
# Robert Dill-Bundi
Robert Dill-Bundi, född 18 november 1958 i Chippis, Valais, död 16 september 2024, var en schweizisk tävlingscyklist som tog OS-guld i förföljelsen vid olympiska sommarspelen 1980 i Moskva.

title: Robert Dill-Bundi

wikitext:
{{Faktamall biografi WD
|födelseort = [[Chippis]], [[Valais]], [[Schweiz]]
|dödsdatum  = {{Död datum och ålder|2024|9|16|1958|11|18}}
}}
{{MedaljStart}}
{{MedaljSport|[[Cykling vid olympiska sommarspelen|Cykling]], herrar}}
{{MedaljOS}}
{{MedaljGuld|[[Olympiska sommarspelen 1980|Moskva 1980]]|[[Herrarnas förföljelse i bancykling vid olympiska sommarspelen 1980|Förföljelse]]}}
{{MedaljSlut}}
'''Robert Dill-Bundi''', född [[18 november]] [[1958]] i [[Chippis]], [[Valais]], död [[16 september]] [[2024]],<ref>[https://www.laregione.ch/sport/ciclismo/1783470/dill-bundi-robert-vallesano-morto-oro-mosca-dill È morto Robert Dill-Bundi, oro a Mosca nell'80] {{it icon}}</ref><ref>{{Webbref|titel=Olympiasieger Robert Dill-Bundi ist nach langer Krankheit verstorben|url=https://www.watson.ch/sport/schweiz/778490142-olympiasieger-robert-dill-bundi-ist-nach-langer-krankheit-verstorben|verk=watson.ch|hämtdatum=2024-09-16|språk=de}}</ref> var en [[Schweiz|schweizisk]] tävlingscyklist som tog [[Herrarnas förföljelse i bancykling vid olympiska sommarspelen 1980|OS-guld i förföljelsen vid olympiska sommarspelen 1980]] i [[Moskva]].

==Källor==
* Denna artikel är helt eller delvis översatt från [[:en:Robert Dill-Bundi|motsvarande artikel på engelska wikipedia.]]
=== Noter ===
<references/>
==Externa länkar==
*[https://web.archive.org/web/20150925010858/http://www.sports-reference.com/olympics/athletes/di/robert-dill-bundi-1.html Sports-reference.com] {{en icon}}

{{Olympisk mästare bancykling förföljelse herrar}}

{{STANDARDSORTERING:Dill-Bundi, Robert}}

[[Kategori:Schweiziska tävlingscyklister]]
[[Kategori:Schweiziska olympiska guldmedaljörer]]
[[Kategori:Olympiska guldmedaljörer 1980]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 1976 från Schweiz]]
[[Kategori:Tävlande i cykling vid olympiska sommarspelen 1976]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 1980 från Schweiz]]
[[Kategori:Tävlande i cykling vid olympiska sommarspelen 1980]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Födda 1958]]
[[Kategori:Avlidna 2024]]
[[Kategori:Personer från kantonen Valais]]

title: Utmärkelser

Utmärkelser:
Årets idrottare i Schweiz
Redigera Wikidata

title: Olympiska spel

Guld: Moskva 1980 · Förföljelse


text:
# Geitoneura singa
Geitoneura singa är en fjärilsart som beskrevs av Jean Baptiste Boisduval 1832. Geitoneura singa ingår i släktet Geitoneura och familjen praktfjärilar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Geitoneura singa

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Geitoneura singa''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Praktfjärilar]]
| familia = Nymphalidae
| genus_sv =
| genus = [[Geitoneura]]
| species_sv =
| species = '''Geitoneura singa'''
| taxon = Geitoneura singa
| taxon_authority = [[Jean Baptiste Boisduval|Boisduval]] 1832
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Papilionoidea
| superfamilia_sv = [[Äkta dagfjärilar]]
| synonyms =
}}

'''''Geitoneura singa'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Jean Baptiste Boisduval]] 1832. ''Geitoneura singa'' ingår i [[släkte]]t ''[[Geitoneura]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[praktfjärilar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/geitoneura+singa/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Praktfjärilar]]
[[Kategori:Geitoneura|singa]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Äkta dagfjärilar · Papilionoidea

Familj: Praktfjärilar · Nymphalidae

Släkte: Geitoneura

Art: Geitoneura singa

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Boisduval 1832


text:
# Länstidningen Östersund
Länstidningen Östersund (LT), egentligen Nya Länstidningen i Östersund, är en morgontidning som ges ut i Östersund sedan 18 juli 1924.
Tidningens politiska beteckning är oberoende socialdemokratisk. Den utkommer sex dagar/vecka och trycks i tabloidformat. Sedan grundandet 1924 har huvudägare huvudsakligen varit den lokala arbetarrörelsen. Utgivningsort är Östersund.
LT ägs av Bonnier News.

## Historia

### Bakgrund, konkurrens med Östersunds-Posten
Den socialdemokratiska Länstidningen grundades 1924 i Östersund. Tre år senare blev den sexdagarstidning, och sedan 1947 ger man även ut endagstidningen Tidningen Härjedalen (TH, grundad som Härjedalen; idag utgiven varje helgfri torsdag i Sveg).
Tidningen var länge andratidning i Östersund och Jämtland. Den lyckades dock 1982, som en av få andratidningar, överta förstaplatsen i spridningsområdet, sedan huvudkonkurrenten Östersunds-Posten halkat efter i den tekniska utvecklingen. LT vann också över många socialdemokratiska läsare sedan ÖP 1976 köpts upp av Centertidningar.
1989 förlorade LT dock åter förstaplatsen i Östersund och fyra år senare i hela spridningsområdet. Detta sammanföll med krisen för A-Pressen. 1992, samma år som A-Pressen gick i konkurs, togs LT 2003 över av lokala företagare och lokal arbetarrörelse i samarbete med den lokala finansmannen Maths O. Sundqvist och dennes koncernbolag Skrindan AB och övertog då cirka 95 procent av aktierna i tidningsbolaget.
2006 såldes tidningen till Mittmedia, som året efter även köpte Östersunds-Posten. September 2006 övergick både LT och avläggaren Tidningen Härjedalen till tabloidformat.

### Mittmedia och neddragningar
Med Mittmedia som ägare till de båda Östersundstidningarna, är de båda tidningsredaktionerna placerade på olika våningar i samma hus på Biblioteksgatan i Östersund. Numera samarbetar tidningarna bland annat om sportmaterialet.
Tidningen har (haft) lokalredaktioner i Strömsund, Ragunda, Åre, Svenstavik, Pilgrimstad och Sveg. 2013 lades lokalredaktionen ner i Strömsund. Via Tidningen Härjedalen har man fortsatt lokal representation i Sveg.
Efter två sparpaket 2012–2013 halverades storleken på LT:s redaktion, ner till 18,5 tjänster. 2011 var antalet anställda på tidningen 37 personer.
Bonnier News, som också äger Dagens Nyheter och Expressen, köpte LT tillsammans med resterande tidningar i Mittmedia-koncernen i februari 2019.
Som en resultat av det förändrade mediestödet meddelade Bonnier omfattande förändringar från januari 2024. Antalet tjänster skulle minskas från femton till åtta. Pappersupplagan fick nästan helt samma innehåll som Östersunds-Posten, undantaget förstasidan och ledarsidan. Det kvarvarande av LT:s eget innehåll, såsom kulturdelen, publicerades bara på tidningens webbplats. Webbplatsen ändrade samtidigt inriktning och slutade mestadels med rak nyhetsförmedling för att fokusera på opinion och fördjupning. Vidare hade tidningen från den 18 december 2023 börjat tryckas i Sundsvall istället för Östersund när tryckeriet där lades ner.

## Upplagor och ledning
Upplagorna för tidningen har varierat genom åren. 2011 var den 12 500, enligt siffror från Tidningsstatistik. 2013 hade upplagan sjunkit till 11 200 och 2014 till 9 800 exemplar.
Våren 2014 blev Victoria Winberg chefredaktör och ansvarig utgivare. År 2014 stod Ulf Erik Eriksson som VD för dess dotterbolag Aktiebolaget Nya Länstidningen i Östersund.

### Ledning sedan 1924
Ansvarig utgivare
Årtalen anger ansvarige utgivarens tillträde på posten.
- Nils Andersson, 1924
- Joel Nordin, 1938
- Sven Strömblad, 1943
- Karl Josefson, 1950
- Lennart Schöqvist, 1960
- Sven Hall, 1975
- Håkan Quisth, 1976
- Bo Toresson, 1980
- Sven Hall, 1982
- Christer Sjöström, 1983
- Peter Swedenmark, 1987
- Christer Sjöström, 1991
- Peter Swedenmark, 1997
- Åke Härdfeldt, 1997
- Jan Nordqvist, 2000
- Anders Arbman, 2000
- Birger Ekerlid, 2001
- Lennart Mattsson, 2004[17]
- Viktoria Winberg, 2014[1][6]
- Lars Björklund, 2015
- Daniel Hansson, 2017
- Karolin Johansson, 2019[18]
- Kristina Forsström, tf 2022
- Peder Edvinsson, 2023
- Ida Stiller, (tf 2024) 2025

Politisk redaktör
- Nils Andersson, 1924–1938
- Joel Nordin, 1938–1943
- Sven Strömblad, 1943–1950
- Carl Josefsson, 1950–1960
- Lennart Schöqvist, 1960–1975
- Håkan Quisth, 1976–1980
- Bo Toresson, 1980–1982
- Gunvor Nyman, 1983–1985
- Peter Swedenmark, 1985–september 2005
- Per Åhlström (vikarie) oktober 2005–november 2006
- Kalle Olsson, december 2006–2014[19]
- Tord Andersson 2014-2018
- Lovisa Arvidsson 2018-

title: Länstidningen Östersund

wikitext:
{{Publikation
| namn = Länstidningen<br>Länstidningen Östersund
| bild = LT loggo nyhet.jpg
| bildstorlek =
| bildtext =
| typ = [[Dagstidning]]
| grundande = [[1924]]
| huvudkontor = Kyrkgatan 52, [[Östersund]]
| chefredaktör =
| ansvarig utgivare = Ida Stiller
| språk = [[Svenska]]
| frekvens = Daglig
| upplaga = 9 800 (2014)
| format = [[Tabloid]]
| ägare = Bonnier News Local AB
| issn =
| url = [https://www.ltz.se www.ltz.se]
| nedlagd =
| politisk = Oberoende [[socialdemokrati]]sk
| url mobil = http://m.ltz.se
| ämnen =
}}
'''Länstidningen Östersund''' (LT), egentligen ''Nya Länstidningen i Östersund'',<ref name=red15/> är en [[morgontidning]] som ges ut i [[Östersund]] sedan [[18 juli]] [[1924]].

Tidningens politiska beteckning är oberoende [[socialdemokrati]]sk. Den utkommer sex dagar/vecka och trycks i tabloidformat. Sedan grundandet 1924<ref name=ltzhist/> har huvudägare huvudsakligen varit den lokala arbetarrörelsen. Utgivningsort är Östersund.

LT ägs av Bonnier News.

== Historia ==
[[Fil:Östersund from Frösön.jpg|miniatyr|''Länstidningen'' är en av två Mittmedia-tidningar med säte i [[Östersund]].]]

=== Bakgrund, konkurrens med Östersunds-Posten ===
Den socialdemokratiska ''Länstidningen'' grundades 1924 i Östersund. Tre år senare blev den sexdagarstidning, och sedan 1947 ger man även ut endagstidningen ''[[Tidningen Härjedalen]]'' (TH, grundad som ''Härjedalen''; idag utgiven varje helgfri torsdag i [[Sveg]]).

Tidningen var länge andratidning i [[Östersund]] och [[Jämtland]]. Den lyckades dock 1982, som en av få andratidningar, överta förstaplatsen i spridningsområdet, sedan huvudkonkurrenten ''Östersunds-Posten'' halkat efter i den tekniska utvecklingen. LT vann också över många socialdemokratiska läsare sedan ÖP 1976 köpts upp av [[Centertidningar]].<ref name="neöp"/>

1989 förlorade LT dock åter förstaplatsen i Östersund och fyra år senare i hela spridningsområdet.<ref name="neöp"/> Detta sammanföll med krisen för [[A-Pressen]]. 1992, samma år som A-Pressen gick i konkurs, togs LT 2003 över av lokala företagare och lokal arbetarrörelse i samarbete med den lokala finansmannen [[Maths O. Sundqvist]] och dennes koncernbolag Skrindan AB och övertog då cirka 95 procent av aktierna i tidningsbolaget.<ref name=th09>[http://www.tidningenharjedalen.se/jamtland/harjedalen/th-s-historia "TH:s historia".] {{Wayback|url=http://www.tidningenharjedalen.se/jamtland/harjedalen/th-s-historia |date=20160306215520 }} tidningenharjedalen.se, 2009-09-18. Läst 25 april 2015.</ref>

2006 såldes tidningen till [[Mittmedia]],<ref name=ne/> som året efter även köpte ''Östersunds-Posten''.<ref name="neöp"/> September 2006 övergick både LT och avläggaren ''Tidningen Härjedalen'' till [[tabloid]]format.<ref name=th09/>

=== Mittmedia och neddragningar ===
Med Mittmedia som ägare till de båda Östersundstidningarna, är de båda tidningsredaktionerna placerade på olika våningar<ref name=nyhovergransen1405/> i samma hus på Biblioteksgatan i Östersund. Numera samarbetar tidningarna bland annat om sportmaterialet.

Tidningen har (haft) lokalredaktioner i [[Strömsund]],<ref name=allabolag/> [[Ragunda kommun|Ragunda]], [[Åre]],<ref name=allabolag/> [[Svenstavik]], [[Pilgrimstad]] och [[Sveg]]. 2013 lades lokalredaktionen ner i Strömsund. Via ''[[Tidningen Härjedalen]]''<ref name=allabolag/> har man fortsatt lokal representation i Sveg.

Efter två sparpaket 2012–2013 halverades storleken på LT:s redaktion, ner till 18,5 tjänster.<ref>Nesser, Johannes (2013-07-01): [http://www.journalisten.se/nyheter/sparpaketet-pa-lt-ostersund-klart "Sparpaketet på LT Östersund klart".] journalisten.se. Läst 25 april 2015.</ref> 2011 var antalet anställda på tidningen 37 personer.<ref name=allabolag/>

Bonnier News, som också äger Dagens Nyheter och Expressen, köpte LT tillsammans med resterande tidningar i Mittmedia-koncernen i februari 2019.<ref>{{Webbref|url=https://sverigesradio.se/artikel/7184474|titel=Affären godkänd – Bonnier får köpa Mittmedia|hämtdatum=111021}}</ref>

Som en resultat av det förändrade [[mediestöd]]et meddelade Bonnier omfattande förändringar från januari 2024. Antalet tjänster skulle minskas från femton till åtta.<ref>[https://sverigesradio.se/artikel/stor-nedskarning-vantar-lt-fem-kan-forlora-jobbet Kraftig nedskärning på LT – personalstyrkan kan halveras], P4 Jämtland, 13 november 2023</ref><ref>[https://www.journalisten.se/nyheter/stora-sparpaket-pa-dd-och-lt-elva-tjanster-forsvinner Stora sparpaket på DD och LT – elva tjänster försvinner], ''Journalisten'', 13 november 2023</ref> Pappersupplagan fick nästan helt samma innehåll som ''Östersunds-Posten'', undantaget förstasidan och ledarsidan.<ref>[https://www.ltz.se/2024-01-10/tycker-du-ocksa-att-din-tidning-ser-konstig-ut Tycker du också att din tidning ser konstig ut?], ''Länstidningen Östersund'', 10 januari 2024</ref> Det kvarvarande av LT:s eget innehåll, såsom kulturdelen, publicerades bara på tidningens webbplats.<ref>[https://www.ltz.se/2024-01-08/lt-kultur-finns-fortfarande-kvar LT Kultur finns fortfarande kvar!], ''Länstidningen Östersund'', 8 januari 2024</ref> Webbplatsen ändrade samtidigt inriktning och slutade mestadels med rak nyhetsförmedling för att fokusera på opinion och fördjupning.<ref>[https://via.tt.se/pressmeddelande/3389630/dala-demokratens-och-lanstidningen-i-ostersunds-sajter-gors-om-ska-fokusera-pa-opinionsjournalistik?publisherId=3236152&lang=sv Dala-Demokratens och Länstidningen i Östersunds sajter görs om – ska fokusera på opinionsjournalistik], Bonnier News, 13 november 2023</ref> Vidare hade tidningen från den 18 december 2023 börjat tryckas i [[Sundsvall]] istället för Östersund när tryckeriet där lades ner.<ref>[https://www.ltz.se/2023-12-19/tv-har-trycks-den-sista-lt-i-ostersund-manga-sager-att-de-ska-saga-upp-tidningen TV: Här trycks den sista LT i Östersund: ”Många säger att de ska säga upp tidningen”], ''Länstidningen Östersund'', 19 december 2023</ref>

== Upplagor och ledning ==
Upplagorna för tidningen har varierat genom åren. 2011 var den 12 500, enligt siffror från [[Tidningsstatistik AB|Tidningsstatistik]]. 2013 hade upplagan sjunkit till 11 200<ref name=ts14/> och 2014 till 9 800<ref name=ne/> exemplar.

Våren 2014 blev Victoria Winberg chefredaktör och ansvarig utgivare. År 2014 stod Ulf Erik Eriksson som VD för dess dotterbolag Aktiebolaget Nya Länstidningen i Östersund.<ref name=allabolag/>

=== Ledning sedan 1924 ===
; Ansvarig utgivare
Årtalen anger ansvarige utgivarens tillträde på posten.

{{kolumner|2}}
*[[Nils Andersson i Östersund|Nils Andersson]], 1924
* Joel Nordin, 1938
* Sven Strömblad, 1943
* Karl Josefson, 1950
* Lennart Schöqvist, 1960
* Sven Hall, 1975
* Håkan Quisth, 1976
* Bo Toresson, 1980
* Sven Hall, 1982
* Christer Sjöström, 1983
* Peter Swedenmark, 1987
* Christer Sjöström, 1991
* Peter Swedenmark, 1997
* Åke Härdfeldt, 1997
* Jan Nordqvist, 2000
* Anders Arbman, 2000
* Birger Ekerlid, 2001
* [[Lennart Mattsson (chefredaktör)|Lennart Mattsson]], 2004<ref>Thomsen, Dante (2014-03-18): [https://www.dagensmedia.se/medier/dagspress/lanstidningen-ostersund-byter-chefredaktor-6102470 "Länstidningen Östersund byter chefredaktör"]. dagensmedia.se. Läst 25 april 2015.</ref>
* [[Viktoria Winberg]], 2014<ref name=red15/><ref name=nyhovergransen1405/>
* Lars Björklund, 2015
* Daniel Hansson, 2017
* Karolin Johansson, 2019<ref>{{Webbref|url=https://www.dagensmedia.se/medier/dagspress/hon-blir-chefredaktor-for-lt-i-ostersund/|titel=Hon blir chefredaktör för LT i Östersund|hämtdatum=111021}}</ref>
* Kristina Forsström, tf 2022
* Peder Edvinsson, 2023
* Ida Stiller, (tf 2024) 2025 {{kolumner-slut}}

; Politisk redaktör
* [[Nils Andersson i Östersund|Nils Andersson]], 1924–1938
* Joel Nordin, 1938–1943
* Sven Strömblad, 1943–1950
* Carl Josefsson, 1950–1960
* Lennart Schöqvist, 1960–1975
* Håkan Quisth, 1976–1980
* [[Bo Toresson]], 1980–1982
* Gunvor Nyman, 1983–1985
* [[Peter Swedenmark]], 1985–september 2005
* [[Per Åhlström]] (vikarie) oktober 2005–november 2006
* [[Kalle Olsson (journalist)|Kalle Olsson]], december 2006–2014<ref>Arnsäter, Per (2014-01-12): [http://www.op.se/allmant/jamtland/samtal-med-kalle-olsson-s "Samtal med Kalle Olsson (S)".] op.se. Läst 25 april 2015.</ref>
*Tord Andersson 2014-2018
*Lovisa Arvidsson 2018-

== Se även ==
* [[Lista över socialdemokratiska tidningar i Sverige]]

== Referenser ==
<references>
<ref name="allabolag">[http://www.allabolag.se/5566898580/adresser "Aktiebolaget Nya Länstidningen i Östersund".] allabolag.se. Läst 25 april 2015.</ref>
<ref name="ts14">[http://ts.se/mediefakta-upplagor/dagspress/ "Alla dagstidningar".] ts.se. Läst 25 april 2015.</ref>
<ref name="ltzhist">Luthman, Håkan (2014-07-15): [http://www.ltz.se/jamtland/ostersund/lt-visar-tidningens-historia "LT visar tidningens historia".] ltz.se. Läst 25 april 2015.</ref>
<ref name="neöp">{{NE |titel =östersunds-posten |namn= Östersunds-Posten|hämtdatum = 25 april 2015}}</ref>
<ref name="ne">{{NE |titel=länstidningen |namn=Länstidningen |hämtdatum=25 april 2015}}</ref>
<ref name="red15">[http://kundservice.mittmedia.se/ltz/information/om_webbplatsen?_ga=1.257848587.1872907155.1429964225 "Kontakta oss".] {{Wayback|url=http://kundservice.mittmedia.se/ltz/information/om_webbplatsen?_ga=1.257848587.1872907155.1429964225 |date=20160305010428 }} mittmedia.se/ltz. Läst 25 april 2015.</ref>
<ref name="nyhovergransen1405">Ann-Louise Röneståld Ek: [http://www.nyheterovergransen.se/lts-nya-chefredaktor-tror-pa-den-lokala-journalistikens-framtid "LT:s nya chefredaktör tror på den lokala journalistikens framtid".] {{Wayback|url=http://www.nyheterovergransen.se/lts-nya-chefredaktor-tror-pa-den-lokala-journalistikens-framtid |date=20140608064420 }} nyheterovergransen.se, 2014-05. Läst 25 april 2015.</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{Officiell webbplats|https://www.ltz.se/}}

[[Kategori:A-Pressen]]
[[Kategori:Dagstidningar startade 1924]]
[[Kategori:Svenska dagstidningar]]
[[Kategori:Svenskspråkiga dagstidningar]]
[[Kategori:Östersund]]

Publikationstyp: Dagstidning

Huvudkontor: Kyrkgatan 52, Östersund

Ansvarig utgivare: Ida Stiller

Politisk beteckning: Oberoende socialdemokratisk

Språk: Svenska

Frekvens: Daglig

Format: Tabloid

Huvudägare: Bonnier News Local AB


text:
# Carl Gustaf Silversparre
Carl Gustaf Silversparre, född 1 januari 1686, död 10 maj 1750, var en svensk lagman.
Silversparre var från 1717 assessor i Göta hovrätt. Han blev lagman i Hallands lagsaga 1729 och i Kalmar läns och Ölands lagsaga 1745 och var det till 1747.. Vid avskedet 1747 erhöll han landshövdings titel.
Han var son till lagmannen Arent Silversparre.
Innehavare av Sjuenda och Näsby i Vårdinge socken, Ökna i Bogsta socken, Grävsäter i Hannäs socken och Svansö i Bottnaryds socken.

title: Carl Gustaf Silversparre

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}
'''Carl Gustaf Silversparre''', född 1 januari 1686, död 10 maj 1750, var en svensk [[lagman]].

Silversparre var från 1717 [[assessor]] i [[Göta hovrätt]]. Han blev lagman i [[Hallands lagsaga]] 1729 och i [[Kalmar läns och Ölands lagsaga]] 1745 och var det till 1747.<ref>{{bokref |efternamn=Almquist |förnamn=Jan Eric |titel=Lagsagor och domsagor i Sverige : med särskild hänsyn till den judiciella indelningen. Del I | datum =1954 |utgivare=[[Norstedts förlagsgrupp|P.A. Norstedt & söners förlag]] |utgivningsort=Stockholm | sid = 363}}</ref>. Vid avskedet 1747 erhöll han [[landshövding]]s titel.

Han var son till lagmannen [[Arent Silversparre]].

Innehavare av Sjuenda och Näsby i [[Vårdinge socken]], [[Ökna, Bogsta|Ökna]] i [[Bogsta socken]], Grävsäter i [[Hannäs socken]] och Svansö i [[Bottnaryds socken]].

==Referenser==
*[https://books.google.se/books?id=k-FAAAAAcAAJ&pg=PA149&lpg=PA149&dq=Carl+von+Lietzen&source=bl&ots=kYSPfOQ-Qi&sig=dIMUwOTJbNAFp1qJNfOLX4lx04c&hl=sv&sa=X&ved=0ahUKEwi6mvzqtKjZAhUMy6QKHd-bCa8Q6AEIQjAH#v=onepage&q=Carl%20Gustaf%20silfwersparre&f=false Carl Gustaf Silversparre] i Swea och Götha Höfdinga-Minne sedan 1720, Volym 2 Av Aug. Th. Låstbom
*[https://www.adelsvapen.com/genealogi/Silfversparre_nr_99 Silfversparre nr 99 Tab 10] i Adelsvapen
===Noter===
<references/>

==Externa länkar==
*[https://www.geni.com/people/Carl-Gustaf-Silfversparre/6000000011583118434 om Carl Gustaf Silversparre] på Geni
{{STANDARDSORTERING:Silversparre, Carl}}
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Födda 1686]]
[[Kategori:Avlidna 1750]]
[[Kategori:Lagmän i Kalmar läns och Ölands lagsaga]]
[[Kategori:Lagmän i Hallands lagsaga]]
[[Kategori:Ätten Silfversparre|Carl Gustaf]]

title: Befattning

Befattning: Auskultant, Svea hovrätt · Assessor, Göta hovrätt (1717–1729) · Lagman, Hallands lagsaga (1729–1745) · Lagman, Kalmar läns och Ölands lagsaga (1745–1747)

Barn: Aron Gustaf Silfversparre (f. 1727)

Föräldrar: Arent Silfversparre

title: Heraldiskt vapen

Heraldiskt vapen: Redigera Wikidata


text:
# Steggoa longiantennata
Steggoa longiantennata är en ringmaskart som beskrevs av Hartmann-Schröder 1981. Steggoa longiantennata ingår i släktet Steggoa och familjen Phyllodocidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Steggoa longiantennata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|ringmask|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Steggoa longiantennata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ringmaskar]]
| phylum = Annelida
| classis_sv = [[Havsborstmaskar]]
| classis = Polychaeta
| ordo_sv =
| ordo = [[Phyllodocida]]
| familia_sv =
| familia = [[Phyllodocidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Steggoa]]
| species_sv =
| species = '''Steggoa longiantennata'''
| taxon = Steggoa longiantennata
| taxon_authority = Hartmann-Schröder, 1981
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Steggoa longiantennata'''''<ref name = "col446389"/><ref name = "col449752"/> är en [[ringmaskar|ringmask]]art som beskrevs av Hartmann-Schröder 1981. ''Steggoa longiantennata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Steggoa]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Phyllodocidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/steggoa+longiantennata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col446389">Fauchald, Kristian (2007) World Register of Polychaeta, </ref>
<ref name = "col449752">Hartmann-Schröder, G. (1981) Zur Kenntnis des Eulitorals der australischen Kusten unter besonderer Berucksichtigung der Polychaeten und Ostracoden. Teil 6. Die Polychaeten der tropisch-subtropischen Westkuste Australiens (zwischen Exmouth im Norden und Cervantes im Suden). Mitteilung, </ref>
<ref name = "source">''WoRMS Polychaeta: World List of Polychaeta''. Read G. & Fauchald K., 2010-12-10</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om havsborstmaskar}}

[[Kategori:Havsborstmaskar]]
[[Kategori:Steggoa|longiantennata]]

title: Systematik

Stam: Ringmaskar · Annelida

Klass: Havsborstmaskar · Polychaeta

Ordning: Phyllodocida

Familj: Phyllodocidae

Släkte: Steggoa

Art: Steggoa longiantennata

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Hartmann-Schröder, 1981


text:
# Wagneriala sinuata
Wagneriala sinuata är en insektsart som först beskrevs av Then 1897.  Wagneriala sinuata ingår i släktet Wagneriala och familjen dvärgstritar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Wagneriala sinuata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-04}}
{{Taxobox
| name = ''Wagneriala sinuata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Dvärgstritar]]
| familia = Cicadellidae
| genus_sv =
| genus = [[Wagneriala]]
| species_sv =
| species = '''Wagneriala sinuata'''
| taxon = Wagneriala sinuata
| taxon_authority = (Then, 1897)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Membracoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms = ''Dikraneura sinuata'' [[Haupt (auktor)|Haupt]], 1925
''Dicraneura sinuata'' Then, 1897
}}

'''''Wagneriala sinuata'''''<ref name = "COL"/> är en [[insekter|insekts]]art som först beskrevs av Then 1897.  ''Wagneriala sinuata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Wagneriala]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[dvärgstritar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/wagneriala+sinuata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''3i Typhlocybinae: 3i interactive keys and taxonomic databases, subfamily Typhlocybinae''. Dmitriev D. , 2010-09-29</ref>
</references>

[[Kategori:Dvärgstritar]]
[[Kategori:Wagneriala|sinuata]]

title: Systematik

Släkte: Wagneriala

Art: Wagneriala sinuata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Wagneriala sinuata

title: Synonymer

Synonymer: Dikraneura sinuata Haupt, 1925 · Dicraneura sinuata Then, 1897


text:
# Forelius fiebrigi
Forelius fiebrigi är en myrart som beskrevs av Auguste-Henri Forel 1912. Forelius fiebrigi ingår i släktet Forelius och familjen myror. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Forelius fiebrigi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|myr|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Forelius fiebrigi''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Myror]]
| familia = Formicidae
| genus_sv =
| genus = [[Forelius]]
| species_sv =
| species = '''Forelius fiebrigi'''
| taxon = Forelius fiebrigi
| taxon_authority = [[Auguste-Henri Forel|Forel]], 1912
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Vespoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Forelius fiebrigi'''''<ref name = "col3251"/> är en [[myror|myrart]] som beskrevs av [[Auguste-Henri Forel]] 1912. ''Forelius fiebrigi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Forelius]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[myror]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/forelius+fiebrigi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col3251"> (2001) , website, Hymenoptera Name Server</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Myror]]
[[Kategori:Forelius|fiebrigi]]

title: Systematik

Överfamilj: Vespoidea

Familj: Myror · Formicidae

Släkte: Forelius

Art: Forelius fiebrigi

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Forel, 1912


text:
# Nate DiCasmirro
Nate DiCasmirro, född 27 september 1978, är en kanadensisk ishockeyspelare som 2008/2009 representerade Timrå IK i Elitserien i ishockey.

title: Nate DiCasmirro

wikitext:
{{Faktamall biografi WD}}
'''Nate DiCasmirro''', född [[27 september]] [[1978]], är en [[Kanada|kanadensisk]] [[ishockey]]spelare som [[Elitserien i ishockey 2008/2009|2008/2009]] representerade [[Timrå IK]] i [[Elitserien i ishockey]].

==Källor==
<references/>

{{STANDARDSORTERING:DiCasmirro, Nate}}
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Födda 1978]]
[[Kategori:Kanadensiska ishockeyspelare]]
[[Kategori:Ishockeyspelare i Timrå IK]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Spelare i Grand Rapids Griffins (2001–)]]
[[Kategori:Ishockeyspelare i St. Cloud State Huskies (herrar)]]
[[Kategori:Alumner från St. Cloud State University]]
[[Kategori:Spelare i HC Bolzano]]
[[Kategori:Spelare i Hamilton Bulldogs (1996–2015)]]

Född: 27 september 1978 (46 år) · Atikokan, Kanada

Medborgare i: Kanada

Utbildad vid: St. Cloud State University · Burnsville High School

Sysselsättning: Ishockeyspelare

Maka: Sabrina DiCasmirro


text:
# Tresteg för herrar i friidrott vid olympiska sommarspelen 2012
Herrarnas tresteg vid olympiska sommarspelen 2012, i London i Storbritannien avgjordes den 7-9 augusti på Londons Olympiastadion. Tävlingen inleddes med en kvalomgång där alla tävlande försökte kvalificera sig till finalen. Deltagarna fick tre chanser var att hoppa längre än kvalgränsen. Om färre än 12 deltagare uppnått kvalgränsen när alla deltagare hoppat sina tre hopp gick de 12 främst placerade deltagarna vidare. Därefter hölls finalen där alla återigen får tre hopp var; de åtta bästa deltagarna i finalen fick slutligen ytterligare tre hopp. Nelson Évora från Portugal var regerande mästare efter segern i Peking 2008.

## Medaljörer
| Event   | Guld                 | Guld                 | Silver         | Silver         | Brons                   | Brons                   |
| Tresteg | Christian Taylor USA | Christian Taylor USA | Will Claye USA | Will Claye USA | Fabrizio Donato Italien | Fabrizio Donato Italien |

## Rekord
Före tävlingarna gällde dessa rekord:
| Världsrekord (WR)     | Jonathan Edwards (GBR) | 18,29 m       | Göteborg, Sverige | 7 augusti 1995  | [ 4 ] |
| Olympiskt rekord (OR) | Kenny Harrison (USA)   | 18,09 m       | Atlanta, USA      | 27 augusti 1996 | [ 5 ] |
| Världsårsbästa (WL)   | ej fastställt          | ej fastställt | ej fastställt     | ej fastställt   |       |

## Program
Tider anges i lokal tid, det vill säga västeuropeisk sommartid (UTC+1).
7 augusti
- 10:45 – Försök

9 augusti
- 19:20 – Final

## Resultat

### Försöksomgång
Den inledande kvalomgången hölls den 7 augusti.
| Placering | Grupp | Namn                  | Nationalitet             | #1           | #2           | #3           | Resultat | Noteringar |
| --------- | ----- | --------------------- | ------------------------ | ------------ | ------------ | ------------ | -------- | ---------- |
| 1         | B     | Christian Taylor      | USA                      | 17.21 (+0.2) | -            | -            | 17.21    | Q          |
| 2         | B     | Leevan Sands          | Bahamas                  | 17.17 (-0.4) | -            | -            | 17.17    | Q          |
| 3         | A     | Benjamin Compaoré     | Frankrike                | 16.82 (-0.5) | 17.06 (+0.8) | -            | 17.06    | q          |
| 4         | A     | Daniele Greco         | Italien                  | 17.00 (+0.6) | -            | -            | 17.00    | q          |
| 5         | B     | Dong Bin              | Kina                     | X            | 16.94 (+0.1) | -            | 16.94    | q          |
| 6         | A     | Ljukman Adams         | Ryssland                 | 16.67 (-1.0) | X            | 16.88 (-0.9) | 16.88    | q          |
| 7         | A     | Will Claye            | USA                      | 16.56 (-0.5) | 16.44 (-1.5) | 16.87 (-0.2) | 16.87    | q          |
| 8         | B     | Fabrizio Donato       | Italien                  | 16.86 (-1.2) | -            | -            | 16.86    | q          |
| 9         | A     | Tosin Oke             | Nigeria                  | 16.59 (-1.3) | 16.83 (-0.3) | X            | 16.83    | q          |
| 10        | A     | Samyr Laine           | Haiti                    | 16.14 (0.0)  | 16.81 (+1.4) | X (+0.1)     | 16.81    | q          |
| 11        | B     | Alexis Copello        | Kuba                     | X            | 16.70 (-0.7) | 16.79 (+1.0) | 16.79    | q          |
| 12        | A     | Dzmitrj Platnitski    | Belarus                  | X            | 15.66 (-0.4) | 16.62 (+0.3) | 16.62    | q          |
| 13        | B     | Sheryf El-Sheryf      | Ukraina                  | 16.60 (+0.4) | 14.83 (-2.5) | X            | 16.60    |            |
| 14        | A     | Phillips Idowu        | Storbritannien           | 16.47 (-0.7) | X            | 16.53 (-1.0) | 16.53    |            |
| 15        | B     | Issam Nima            | Algeriet                 | 15.21 (-0.7) | X            | 16.50 (+0.5) | 16.50    |            |
| 16        | A     | Arnie David Girat     | Kuba                     | 15.74 (+1.1) | 16.42 (+0.1) | 16.45 (+1.1) | 16.45    |            |
| 17        | B     | Henry Frayne          | Australien               | 16.25 (+0.2) | 16.35 (+0.2) | 16.40 (-0.2) | 16.40    |            |
| 18        | B     | Muhammad Halim        | Amerikanska Jungfruöarna | 15.54 (-0.6) | 16.39 (-0.6) | 15.31 (+0.5) | 16.39    |            |
| 19        | A     | Jevgenij Ektov        | Kazakstan                | X            | 16.31 (-0.1) | X            | 16.31    |            |
| 20        | A     | Cao Shuo              | Kina                     | 16.11 (-1.8) | 16.26 (+1.2) | 16.27 (-1.2) | 16.27    |            |
| 21        | B     | Roman Valijev         | Kazakstan                | X            | X            | 16.23 (-1.0) | 16.23    |            |
| 22        | B     | Kim Deok-Hyeon        | Sydkorea                 | 15.35 (-0.8) | X            | 16.22 (-0.3) | 16.22    |            |
| 23        | B     | Yoandris Betanzos     | Kuba                     | 14.84 (+0.2) | 16.22 (+2.9) | X            | 16.22    |            |
| 24        | B     | Mohamed Abbas Darwish | Förenade Arabemiraten    | X            | 16.06 (+1.7) | 15.93 (+1.6) | 16.06    |            |
| 25        | A     | José Adrián Sornoza   | Ecuador                  | 15.61 (-0.5) | 16.04 (-2.4) | X            | 16.04    |            |
| 26        | B     | Jonathan Silva        | Brasilien                | 15.59 (-1.3) | X            | X            | 15.59    |            |
| i.u.      | A     | Renjith Maheshwary    | Indien                   | X            | X            | X            | i.u.     | NM         |

### Final
Finalen planeras ägde rum den 9 augusti.
| Placering | Namn               | Nationalitet | #1    | #2    | #3    | #4    | #5    | #6    | Resultat | Noteringar |
| --------- | ------------------ | ------------ | ----- | ----- | ----- | ----- | ----- | ----- | -------- | ---------- |
| 1         | Christian Taylor   | USA          | X     | X     | 17.15 | 17.81 | 17.55 | X     | 17,81    | WL, SB     |
| 2         | Will Claye         | USA          | X     | 17.54 | 17.43 | 17.62 | 17.25 | 16.66 | 17,62    |            |
| 3         | Fabrizio Donato    | Italien      | 17.38 | 17.44 | 17.45 | 17.48 | –     | X     | 17,48    |            |
| 4         | Daniele Greco      | Italien      | 16,90 | 17.34 | X     | X     | –     | 16.92 | 17,34    |            |
| 5         | Leevan Sands       | Bahamas      | X     | 17,19 | 17.12 | X     | –     | –     | 17,19    |            |
| 6         | Benjamin Compaoré  | Frankrike    | 15,53 | 17.08 | 14.16 | 16.27 | 13.68 | X     | 17,08    |            |
| 7         | Tosin Oke          | Nigeria      | X     | 16,91 | 16.95 | X     | X     | X     | 16,95    |            |
| 8         | Alexis Copello     | Kuba         | 16.92 | X     | X     | 14.75 | X     | 16.68 | 16,92    |            |
| 9         | Ljukman Adams      | Ryssland     | 16.78 | X     | X     |       |       |       | 16,78    |            |
| 10        | Dong Bin           | Kina         | 16.75 | X     | X     |       |       |       | 16,75    |            |
| 11        | Samyr Laine        | Haiti        | X     | 16.65 | 16.59 |       |       |       | 16,65    |            |
| 12        | Dzmitrj Platnitski | Belarus      | 16.08 | X     | 16.19 |       |       |       | 16,19    |            |

wikitext:
{{Faktamall OS |år=2012|årstid=sommar|idrott=Friidrott
|gren       = Herrarnas tresteg
|datum      = [[7 augusti|7]]-[[9 augusti]] [[Sportåret 2012|2012]]
|nationer   = 21 nationer
|deltagare  = 27 deltagare
|reg.mästare= {{FlagIOCathlete|[[Nelson Évora]]|POR|2008|sommar}}
|guld       = {{FlagIOCathlete|[[Christian Taylor]]|USA|2012|sommar}}
|silver     = {{FlagIOCathlete|[[Will Claye]]|USA|2012|sommar}}
|brons      = {{FlagIOCathlete|[[Fabrizio Donato]]|ITA|2012|sommar}}
|arena      = [[Londons Olympiastadion]]
|föregående = [[tresteg för herrar i friidrott vid olympiska sommarspelen 2008|Peking 2008]]
|följande   = [[tresteg för herrar i friidrott vid olympiska sommarspelen 2016|Rio de Janeiro 2016]]
}}
{{Friidrott vid olympiska sommarspelen 2012}}

'''Herrarnas tresteg vid [[olympiska sommarspelen 2012]]''', i [[London]] i [[Storbritannien]] avgjordes den 7-9 augusti på [[Londons Olympiastadion]].<ref name="Schema">{{webbref|url=http://www.london2012.com/athletics/event/men-triple-jump/timetable/ |titel=Men's Triple Jump |hämtdatum=27 juli 2012 |språk=engelska |arkivurl=https://archive.is/20130427023419/http://www.london2012.com/athletics/event/men-triple-jump/timetable/ |arkivdatum=27 april 2013 }}</ref> Tävlingen inleddes med en kvalomgång där alla tävlande försökte kvalificera sig till finalen. Deltagarna fick tre chanser var att hoppa längre än kvalgränsen. Om färre än 12 deltagare uppnått kvalgränsen när alla deltagare hoppat sina tre hopp gick de 12 främst placerade deltagarna vidare. Därefter hölls finalen där alla återigen får tre hopp var; de åtta bästa deltagarna i finalen fick slutligen ytterligare tre hopp.<ref>{{webbref|url=http://www.london2012.com/athletics/event/men-triple-jump/competition-format/ |titel=Triple Jump competition format |hämtdatum=27 juli 2012 |språk=engelska |arkivurl=https://archive.is/20130427012914/http://www.london2012.com/athletics/event/men-triple-jump/competition-format/ |arkivdatum=27 april 2013 }}</ref> [[Nelson Évora]] från [[Portugal]] var regerande mästare efter segern i [[Tresteg för herrar i friidrott vid olympiska sommarspelen 2008|Peking 2008]].<ref name="res2008">{{webbref|url=http://www.iaaf.org/oly08/results/eventcode=3659/racedate=08-21-2008/sex=M/discCode=TJ/combCode=hash/roundCode=f/results.html#detM_TJ_hash_f|titel=Resultat herrarnas tresteg, Peking 2008|utgivare=[[Internationella friidrottsförbundet]]|datum=21 augusti 2008|hämtdatum=27 juli 2012|arkivurl=https://web.archive.org/web/20120718163902/http://www.iaaf.org/oly08/results/eventcode=3659/racedate=08-21-2008/sex=M/discCode=TJ/combCode=hash/roundCode=f/results.html#detM_TJ_hash_f|arkivdatum=18 juli 2012}}</ref>

== Medaljörer ==

{| {{MedalistTable|type=Event|columns=2}}
|-

| Tresteg
| colspan="2" | {{flagIOCmedalist|[[Christian Taylor]]|USA|2012|sommar}}
| colspan="2" | {{flagIOCmedalist|[[Will Claye]]|USA|2012|sommar}}
| colspan="2" | {{flagIOCmedalist|[[Fabrizio Donato]]|ITA|2012|sommar}}

|}

== Rekord ==
Före tävlingarna gällde dessa rekord:

{| class="wikitable" border="1" style="font-size:90%"
| align="right" width="200px" | '''Världsrekord (WR)
| width="200px" | {{FlagIOCathlete|[[Jonathan Edwards (friidrottare)|Jonathan Edwards]]|GBR}}
| width="100px" | '''18,29 m'''
| width="200px" | {{flaggbild|SWE}} [[Göteborg]], [[Sverige]]
| width="100px" | 7 augusti 1995
| <ref>{{webbref|url=http://www.iaaf.org/statistics/recbycat/location=O/recordtype=WR/event=0/age=N/area=0/sex=m/records.html|titel=Världsrekord, herrar|hämtdatum=27 juli 2012|utgivare=[[Internationella friidrottsförbundet]]|språk=engelska}}</ref>
|-
| align="right" | '''Olympiskt rekord (OR)
| {{FlagIOCathlete|[[Kenny Harrison]]|USA|1996|sommar}}
| '''18,09 m'''
| {{flaggbild|USA}} [[Atlanta]], [[USA]]
| 27 augusti 1996
| <ref>{{webbref|url=http://www.iaaf.org/statistics/recbycat/location=O/recordtype=CR/event=OLY/age=N/area=0/sex=M/records.html|titel=Olympiska rekord, herrar|hämtdatum=27 juli 2012|utgivare=[[Internationella friidrottsförbundet]]|språk=engelska}}</ref>
|-
| align="right" | '''Världsårsbästa (WL)
| colspan="4" | ''ej fastställt''
|}

==Program==
''Tider anges i lokal tid, det vill säga [[UTC+1|västeuropeisk sommartid (UTC+1)]].''<ref name="Schema" />
;7 augusti
*10:45 – Försök
;9 augusti
*19:20 – Final

== Resultat ==
===Försöksomgång===
Den inledande kvalomgången hölls den [[7 augusti]].
{| class="wikitable sortable" style="text-align:center"
|-
! Placering !! Grupp !! Namn !! Nationalitet !! #1 !! #2 !! #3 !! Resultat !!class="unsortable"| Noteringar
|--bgcolor=ccffcc
| 1|| B || align=left|[[Christian Taylor]] || align=left|{{flagIOC|USA|2012|sommar}} || '''17.21'''
(+0.2)||- || -|| '''17.21'''|| Q
|--bgcolor=ccffcc
| 2|| B || align=left|[[Leevan Sands]] || align=left|{{flagIOC|BAH|2012|sommar}} ||''' 17.17'''
 (-0.4)|| -|| -||''' 17.17''' || Q
|-bgcolor=ddffdd
| 3|| A || align=left|[[Benjamin Compaoré]] || align=left|{{flagIOC|FRA|2012|sommar}} ||16.82
 (-0.5)||'''17.06'''
(+0.8) ||-||  '''17.06'''||q
|-bgcolor=ddffdd
| 4|| A || align=left|[[Daniele Greco]] || align=left|{{flagIOC|ITA|2012|sommar}} ||'''17.00'''
 (+0.6) ||- ||- ||'''17.00''' ||q
|-bgcolor=ddffdd
| 5|| B || align=left|[[Dong Bin]] || align=left|{{flagIOC|CHN|2012|sommar}} ||X ||'''16.94'''
(+0.1) || -||'''16.94''' ||q
|-bgcolor=ddffdd
| 6|| A || align=left|[[Ljukman Adams]] || align=left|{{flagIOC|RUS|2012|sommar}} ||16.67
 (-1.0) ||X ||'''16.88'''
(-0.9) ||'''16.88''' ||q
|-bgcolor=ddffdd
| 7|| A || align=left|[[Will Claye]] || align=left|{{flagIOC|USA|2012|sommar}} || 16.56
(-0.5)|| 16.44
(-1.5)|| '''16.87'''
(-0.2)||'''16.87''' ||q
|-bgcolor=ddffdd
| 8|| B || align=left|[[Fabrizio Donato]] || align=left|{{flagIOC|ITA|2012|sommar}} ||'''16.86'''
(-1.2) || -||- ||'''16.86''' ||q
|-bgcolor=ddffdd
| 9|| A || align=left|[[Tosin Oke]] || align=left|{{flagIOC|NGR|2012|sommar}} ||16.59
(-1.3) ||'''16.83'''
	(-0.3) || X||'''16.83''' ||q
|-bgcolor=ddffdd
| 10|| A || align=left|[[Samyr Laine]] || align=left|{{flagIOC|HAI|2012|sommar}} ||16.14
(0.0) ||'''16.81'''
(+1.4) ||X
(+0.1) ||'''16.81''' ||q
|-bgcolor=ddffdd
| 11|| B || align=left|[[Alexis Copello]] || align=left|{{flagIOC|CUB|2012|sommar}} ||X || 16.70
(-0.7)||'''16.79'''
(+1.0) ||'''16.79''' ||q
|-bgcolor=ddffdd
| 12|| A || align=left|[[Dzmitrj Platnitski]] || align=left|{{flagIOC|BLR|2012|sommar}} || X||15.66
(-0.4) ||'''16.62'''
 (+0.3) || '''16.62'''||q
|-
|13 || B || align=left|[[Sheryf El-Sheryf]] || align=left|{{flagIOC|UKR|2012|sommar}} ||'''16.60'''
 (+0.4) || 14.83
(-2.5)||X ||'''16.60''' ||
|-
|14 || A || align=left|[[Phillips Idowu]] || align=left|{{flagIOC|GBR|2012|sommar}} ||16.47
 (-0.7) || X||'''16.53'''
(-1.0) ||'''16.53''' ||
|-
| 15|| B || align=left|[[Issam Nima]] || align=left|{{flagIOC|ALG|2012|sommar}} ||15.21
(-0.7) || X|| '''16.50'''
(+0.5)|| '''16.50''' ||
|-
| 16|| A || align=left|[[Arnie David Girat]] || align=left|{{flagIOC|CUB|2012|sommar}} ||15.74
 (+1.1) ||16.42
(+0.1) ||'''16.45'''
 (+1.1) || '''16.45'''||
|-
|17 || B || align=left|[[Henry Frayne]] || align=left|{{flagIOC|AUS|2012|sommar}} ||16.25
(+0.2) ||16.35
(+0.2) ||'''16.40'''
(-0.2) ||'''16.40''' ||
|-
|18 || B || align=left|[[Muhammad Halim]] || align=left|{{flagIOC|ISV|2012|sommar}} ||15.54
(-0.6)||'''16.39'''
 (-0.6)||15.31
(+0.5) ||'''16.39'''  ||
|-
| 19|| A || align=left|[[Jevgenij Ektov]] || align=left|{{flagIOC|KAZ|2012|sommar}} || X||'''16.31'''
(-0.1) ||X ||'''16.31''' ||
|-
| 20|| A || align=left|[[Cao Shuo]] || align=left|{{flagIOC|CHN|2012|sommar}} ||16.11
(-1.8) || 16.26
(+1.2)||'''16.27'''
(-1.2)|| '''16.27'''||
|-
| 21|| B || align=left|[[Roman Valijev]] || align=left|{{flagIOC|KAZ|2012|sommar}} || X|| X|| '''16.23'''
 (-1.0)|| '''16.23''' ||
|-
| 22|| B || align=left|[[Kim Deok-Hyeon]] || align=left|{{flagIOC|KOR|2012|sommar}} ||15.35
(-0.8) ||X ||'''16.22'''
(-0.3)  ||'''16.22''' ||
|-
| 23|| B || align=left|[[Yoandris Betanzos]] || align=left|{{flagIOC|CUB|2012|sommar}} ||14.84
(+0.2) || '''16.22'''
(+2.9)||X ||'''16.22''' ||
|-
| 24|| B || align=left|[[Mohamed Abbas Darwish]] || align=left|{{flagIOC|UAE|2012|sommar}} || X||'''16.06'''
(+1.7) ||15.93
(+1.6) || '''16.06'''||
|-
| 25|| A || align=left|[[José Adrián Sornoza]] || align=left|{{flagIOC|ECU|2012|sommar}} || 15.61
(-0.5) ||'''16.04'''
(-2.4) || X|| '''16.04'''||
|-
|26 || B || align=left|[[Jonathan Silva]] || align=left|{{flagIOC|BRA|2012|sommar}} ||'''15.59'''
(-1.3) ||X || X||'''15.59''' ||
|-
|{{n/a}} || A || align=left|[[Renjith Maheshwary]] || align=left|{{flagIOC|IND|2012|sommar}} || X|| X|| X||{{n/a}}||{{abbr|NM|No Mark}}
|}

===Final===
Finalen planeras ägde rum den [[9 augusti]].
{| class="wikitable sortable" style="text-align:center"
|-
! Placering !! Namn !! Nationalitet !! #1 !! #2 !! #3 !!#4 !!#5 !!#6 !! Resultat !!class="unsortable"| Noteringar
|-
| {{gold01}} || align=left|[[Christian Taylor]] || align=left|{{flagIOC|USA|2012|sommar}} || X || X || 17.15 || '''17.81''' || 17.55 || X || '''17,81''' || WL, SB
|-
| {{silver02}} || align=left|[[Will Claye]] || align=left|{{flagIOC|USA|2012|sommar}} || X || 17.54 || 17.43 || '''17.62''' || 17.25 || 16.66 || '''17,62''' ||
|-
| {{bronze03}} || align=left|[[Fabrizio Donato]] || align=left|{{flagIOC|ITA|2012|sommar}} || 17.38 || 17.44 || 17.45 || '''17.48''' || – || X || '''17,48''' ||
|-
| 4 || align=left|[[Daniele Greco]] || align=left|{{flagIOC|ITA|2012|sommar}} || 16,90 || '''17.34''' || X || X || – || 16.92 || '''17,34''' ||
|-
| 5 || align=left|[[Leevan Sands]] || align=left|{{flagIOC|BAH|2012|sommar}} || X || '''17,19''' || 17.12 || X || – || – || '''17,19''' ||
|-
| 6 || align=left|[[Benjamin Compaoré]] || align=left|{{flagIOC|FRA|2012|sommar}}  || 15,53 || '''17.08''' || 14.16 || 16.27 || 13.68 || X || '''17,08''' ||
|-
| 7 || align=left|[[Tosin Oke]] || align=left|{{flagIOC|NGR|2012|sommar}} || X || 16,91 || '''16.95''' || X || X || X || '''16,95''' ||
|-
| 8 || align=left|[[Alexis Copello]] || align=left|{{flagIOC|CUB|2012|sommar}} || '''16.92''' || X || X || 14.75 || X || 16.68 || '''16,92''' ||
|-
| 9 || align=left|[[Ljukman Adams]] || align=left|{{flagIOC|RUS|2012|sommar}} || '''16.78''' || X || X || || || ||'''16,78''' ||
|-
| 10 || align=left|[[Dong Bin]] || align=left|{{flagIOC|CHN|2012|sommar}} || '''16.75''' || X || X || || || ||'''16,75''' ||
|-
| 11 || align=left|[[Samyr Laine]] || align=left|{{flagIOC|HAI|2012|sommar}} || X || '''16.65''' || 16.59 || || || ||'''16,65''' ||
|-
| 12 || align=left|[[Dzmitrj Platnitski]] || align=left|{{flagIOC|BLR|2012|sommar}} || 16.08 || X || '''16.19''' || || || || '''16,19'''||
|}

== Referenser ==
<references/>

{{Grenar vid olympiska sommarspelen 2012}}
{{Tresteg OS}}

[[Kategori:Friidrott vid olympiska sommarspelen 2012]]

title: Information

Datum: 7-9 augusti 2012

Nationer: 21 nationer

Deltagare: 27 deltagare

Arena: Londons Olympiastadion

Regerande · mästare: Nelson Évora (POR)

title: | Föregående | Följande |

Peking 2008: Rio de Janeiro 2016

title: | Placeringar |

Föregående: Följande

title: | Herrar | Grenar | Damer |

100 m · 200 m · 400 m · 800 m · 1.500 m · 5.000 m · 10.000 m · Detaljer · Detaljer · Detaljer · Detaljer · Detaljer · Detaljer · Detaljer

0 · Detaljer · Detaljer · Detaljer: 100 m häck · 110 m häck · 400 m häck · 3.000 m hinder · Detaljer · 0 · Detaljer · Detaljer

Detaljer · Detaljer: 4 × 100 m · 4 × 400 m · Detaljer · Detaljer

Detaljer · Detaljer: Längdhopp · Tresteg · Detaljer · Detaljer

Detaljer · Detaljer: Höjdhopp · Stavhopp · Detaljer · Detaljer

Detaljer · Detaljer · Detaljer: Maraton · 20 km gång · 50 km gång · Detaljer · Detaljer · 0

Detaljer · Detaljer · Detaljer · Detaljer: Diskus · Kulstötning · Spjutkastning · Slägga · Detaljer · Detaljer · Detaljer · Detaljer

0 · Detaljer: Sjukamp · Tiokamp · Detaljer · 0

Herrar: Grenar · Damer