text:
# Kataloniens regionpresident
Kataloniens regionpresident (katalanska: el President de la Generalitat de Catalunya, egentligen presidenten i Kataloniens generalitat men ofta förkortat som Kataloniens president) är den katalanska regeringens ordförande eller regeringschef. Den katalanska regeringen är del av regionstyret, Generalitat de Catalunya.
Presidentfunktionen har under historiens lopp haft andra namn och annan makt, beroende på om Katalonien varit mer eller mindre självstyrande del av Aragonska kronan eller Spanien. Mellan åren 1714 och 1932, då Katalonien var direktstyrt från centralregeringen i Madrid, fanns inte någon motsvarande post. Sedan införandet av 1978 års spanska författning fungerar titeln som regeringschef för den spanska autonoma regionen Katalonien.
I samband med att Spaniens regering den 27 oktober 2017 drog in Kataloniens autonomi (för bakgrund se Spaniens konstitutionella kris 2017–2018), avskedades den dåvarande regionpresidenten Carles Puigdemont från sin post. I hans ställe hanterade biträdande premiärminister Soraya Sáenz de Santamaría regionpresidentens uppgifter, som centralregeringens minister för de lokala administrationerna.
17 maj 2018 tillträdde Quim Torra på posten som regionpresident, efter att han röstats in av parlamentet. Från 30 september 2020 fungerade vice regionpresident Pere Aragonès som interimspresident, sedan Torra (se vidare hans artikel) fråntagits sina presidentbefogenheter. Den 21 maj 2021 valdes Aragonès till ny ordinarie regionpresident. Efter parlamentsvalet i maj 2024 skiftade majoriteten i parlamentet, vilket ledde till att PSC:s Salvador Illa 8 augusti samma år valdes till ny regionpresident.

## Historik

### Förhistoria
Dagens presidentpost i Kataloniens regionstyre har historiska rötter som går tillbaka till 1359. Det året utsågs Berenguer de Cruïlles, biskop i Girona, till den första presidenten i det då nybildade Generalitat de Catalunya ('Kataloniens Regering'). Posten var till att början med främst en fiskal sådan. Generalitatets föregångare Corts Catalanes (Cort General de Catalunya), som sedan 1283 fungerat som ett lokalt parlament, hade inte kopplats till någon motsvarande funktion.
Fram till 1714 följde ytterligare 120 män på posten som president över det katalanska regionstyret, vilket fram till 1479 lydde under Aragoniens kungamakt och därefter under den spanske kungen eller drottningen. 1714 avskaffades både Generalitat de Catalunya och dess presidentpost, i samband med att Kataloniens regionala autonomi avskaffades och ersattes av en direktstyrning från Madrid (se vidare Kataloniens historia).
1931 etablerades den katalanska presidentposten på nytt, i samband med att de katalanska statuterna godkändes och Katalonien återigen erhöll autonomi under den spanska staten. Därefter har posten upprätthållits under en obruten följd av år; åren 1939–1977 verkade dock innehavaren i exil, på grund av Francisco Francos styre. I Spaniens författning finns Generalitat de Catalunya och dess presidentpost reglerad sedan 1978 (se nedan).

### Modern historia
Presidenten i Katalonien(s regionstyre) (katalanska: President de la Generalitat de Catalunya; spanska: Presidente de la Generalidad de Cataluña) är en institution inom Generalitat de Catalunya, reglerad genom statuterna för Kataloniens självstyre. Dagens statuter stadfästes (i Katalonien) 2006, på basis av tidigare statuter från 1979. Presidentens roll är att leda den regionala regeringens arbete, och är även den spanska statens representant i regionen.
I samband med att Spaniens regering den 27 oktober 2017 drog in Kataloniens autonomi (för bakgrund se Spaniens konstitutionella kris 2017–2018), avskedades den dåvarande regionpresidenten Carles Puigdemont från sin post. I hans ställe hanterar Soraya Sáenz de Santamaría regionpresidentens uppgifter, som spansk minister för Territoriet och administrationen av det allmänna. Indragandet av regionens autonomi skedde efter det ensidiga utlysandet av den oavhängiga Republiken Katalonien.
Det katalanska parlament som 21 december 2017 var föremål för nyval. Efter svåra parlamentsförhandlingar, en svag parlamentsmajoritet och ett antal spanska rättsprocesser mot ett stort antal ledande katalanska politiker kunde parlamentet 14 maj 2018 enas om Quim Torra som ny regionpresident. Med ett återbildat regionstyre inleddes avvecklandet av Spaniens direktstyre över regionen, även om Spaniens regering meddelat att man fortsatt tänker ha ett "vakande öga" över regionstyrets aktiviteter.

### 2020-talet
Torras styre var komplicerat, eftersom han inte ville ta avstånd från sina nu till politiska företrädare (fängslade eller i landsflykt). Efter återkommande protester mot rättegången mot Kataloniens självständighetsledare inleddes allmänt åtal mot Torra, vilket hösten 2020 ledde till Torra stängdes av från sitt ämbete.
Vicepresident Pere Aragonés tog därefter över som interimspresident, i väntan på ett kommande val till regionparlamentet. I maj året därpå tillträdde Aragonés officiellt posten som ny regionpresident, med stöd av övriga "självständighetspartier" i parlamentet.
Tvister kring regionbudgeten inför 2023 ledde till att denna inte godkännas av parlamentet. Detta föranledde Aragonés till att utlysa nyval till i maj 2024, val som ledde till att socialistiska PSC tog en stor del av rösterna från ERC. Resultatet blev en ny parlamentarisk majoritet – den första sedan 1980 i ett parlament utan majoritet för självständighetspartier – och att PSC:s ledare Salvador Illa den 8 augusti samma år valdes till ny regionpresident. Tillträdet skedde med stöd från ERC och Comuns – två andra vänsterpartier.

## Reglemente

### Val
Valproceduren regleras i paragraf 152 i 1978 års spanska författning och paragraf 36 i 1979 års katalanska statuter för regional autonomi. Dessutom styrs den av en regional lag från 1982, klubbad i Kataloniens parlament.
Efter varje parlamentsval i Katalonien, samråder talmannen i Kataloniens parlament med de olika politiska grupperingarna i parlamentet. Därefter föreslår denna en kandidat till posten som president för Generalitatet, en kandidat som samtidigt måste vara invald på egen post i parlamentet.
Presidentkandidaten lägger därefter fram sitt regeringsprogram, varefter denne ber om parlamentets stöd för kandidaturen under ett särskilt plenarsammanträde. Parlamentets debatt avslutas då med en votering, där kandidaten blir godkänd om den fått stöd av flertalet ledamöter (absolut majoritet); numera motsvarar det minst 68 ledamöter. Om man inte når absolut majoritet anordnas en andra votering, och då räcker det med enkel majoritet (fler röstande för än emot).
Om kandidaten fortfarande inte blivit vald behöver parlamentets talman ta fram en ny kandidat, och enligt samma procedur som ovan. Om ingen kandidat lyckas bli vald inom två månader efter allmänt val, upplöses parlamentet och ett nytt parlamentsval utlyses.
När presidentkandidaten blivit vald, är det parlamentets talmans roll att meddela detta till kungen av Spanien.

### Presidentmaktens upphörande
Makten som regionpresident förloras om något av följande inträffar:
- samma dag som det katalanska parlamentsvalet äger rum.
- efter att ett misstroendevotum i parlamentet lett till en inledd process för att utse en efterträdare.
- att regionpresidenten begär avsked från sin post.
- att parlamentet konstaterat att regionpresidenten uppenbart saknar fysisk eller mental förmåga att fullgöra sitt arbete.
- när regionpresidenten avlider.

I de två sista fallen tar parlamentets talman tillfälligt över makten, som interimspresident. Denne ska då så fort som möjligt se till att en ny president kan utses.
OBS! Autonomistatuterna är tilldelade genom beslut av Spaniens parlament. När regionens autonomi dras in (vilket senast skedde 27 oktober 2017) förlorar också regionpresidenten sin makt.

### Ersättare
Enligt paragraf 69 i statuterna för Kataloniens autonomi kan regionpresidenten välja att utse en "försterådgivare" (Conseller Primer eller Consejero Primero). Denne kan assistera regionpresidenten i dennas arbete och vid behov fungera som ersättare/suppleant. Istället för en försterådgivare kan presidenten utse en vice-president, som samtidigt måste vara minister (det vill säga leda ett departement i den katalanska regeringen).

## Funktioner

### Representation
Regionpresidenten är den högsta representanten för Generalitat de Catalunya och Spaniens ordinarie representant i Katalonien. Den har därför i uppdrag att upprätthålla relationer med de olika statsinstitutionerna och de olika regionstyrena i Spanien, utlysa val till Kataloniens parlament liksom att utse de höga funktionärerna som lagen föreskriver. Dessutom är det regionpresidentens uppgift, som statsrepresentant, att i Spaniens kungs namn se till att Kataloniens regionala lagstiftning åtföljs.
Regionpresidentens residens finns i Casa dels Canonges, del av Palau de la Generalitat de Catalunya. Detta huset, centralt beläget i Barcelona, har varit presidentresidens sedan år 1400. Det året köptes det in av Diputació del General, det dåvarande katalanska styret.

### Beslutsfunktioner
Regionpresidenten är del av Kataloniens regering (Govern de Catalunya eller Gobierno de Cataluña), som denne både leder och samordnar. Dessutom är det regionpresidentens uppgift att utforma praxis för det praktiska regeringsarbetet. Denne utser och (vid behov) avskedar de olika rådgivarna, sammankallar och leder regeringssammanträdena, samt undertecknar och offentliggör regeringsdekret. Regionpresidenten kan också kalla de regionala parlamentet till extrautlyst session, upplösa det (inför ett extra val) eller be det uttala sig i en viktig fråga.
Utöver detta ska regionpresidenten samordna regeringens lagstiftningsarbete, utformandet av allmänna regler och normer samt underlätta informationsutbytet mellan parlamentsledamöter och regering.

## Lista över presidenter och motsvarande
Från 1359 och fram till 2017 har 130 personer innehaft posten som President de la Generalitat de Catalunya eller motsvarande. De numreras i listningen nedan. Namnen som listas med indrag motsvarar en persons senare återkomst på presidentposten.

### Regionstyret fram till 1716[20]

#### 1300-talet
1. Berenguer de Cruïlles (1359–1362)
2. Romeu Sescomes (1363-136(4))
3. Ramon Gener (136(4)-1365)
4. Bernat Vallès (1365)
4b. Bernat Vallès (1365–1367)[b]
2b. Romeu Sescomes (1375–1376)
5. Joan I d'Empúries (1376)
6. Guillem de Guimerà (1376–1377)
7. Galceran de Besora (1377–1378)
3b. Ramon Gener (1379–1380)
8. Felip d'Anglesola (1380)
9. Pere de Santamans (1381–1383)
10. Arnau Descolomer (1384–1389)
11. Miquel de Santjoan (1389–1396)
12. Alfons de Tous (1396–1413

#### 1400-talet
1. Marc de Vilalba (1413–1416)
2. Andreu Bertran (1416–1419)
3. Joan Desgarrigues (1419–1422)
4. Dalmau de Cartellà (1422–1425)
5. Felip de Malla (1425–1428)
6. Domènec Ram (1428–1431)
13b. Marc de Vilalba (1431–1434)
7. Pere de Palou (1434–1437)
8. Pere de Darnius (1437–1440)
9. Antoni d'Avinyó i de Moles (1440–1443)
10. Jaume de Cardona i de Gandia (1443–1446)
11. Pero Ximénez de Urrea (1446–1449)
12. Bertran Samasó (1449–1452)
13. Bernat Guillem Samasó (1452–1455)
14. Nicolau Pujades (1455–1458)
15. Antoni Pere Ferrer (1458–1461)
16. Manuel de Montsuar (1461–1464)
17. Francesc Colom (1464–1467)
18. Ponç Andreu de Vilar (1467–1470)
19. Miquel Samsó (1470–1473)
20. Joan Maurici de Ribes (1473–1476)
21. Miquel Delgado (1476–1478)
22. Pere Joan Llobera (1478–1479)
23. Berenguer de Sos (1479–1482)
24. Pere de Cardona (1482–1485)
30b. Ponç Andreu de Vilar (1485–1488)
25. Juan Payo Coello (1488–1491)
26. Joan de Peralta (1491–1494)
27. Francí Vicenç (1494–1497)
28. Pedro de Mendoza (1497–1500)

#### 1500-talet
1. Alfons d'Aragó (1500–1503)
2. Ferrer Nicolau de Gualbes i Desvalls (1503–1504)
3. Gonzalo Fernández de Heredia (1504–1506)
4. Lluís Desplà i d'Oms (1506–1509)
5. Jordi Sanç (1509–1512)
6. Joan d'Aragó (1512–1514)
7. Jaume Fiella (1514–1515)
8. Esteve de Garret (1515–1518)
9. Bernat de Corbera (1518–1521)
10. Joan Margarit i de Requesens (1521–1524)
11. Lluís de Cardona i Enríquez (1524–1527)
12. Francesc de Solsona (1527–1530)
13. Francesc Oliver de Boteller (1530–1533)
14. Dionís de Carcassona (1533–1536)
15. Joan Pasqual (1536–1539)
16. Jeroni de Requesens i Roís de Liori (1539–1542)
17. Miquel Puig (1542–1545)
18. Jaume Caçador (1545–1548)
19. Miquel d'Oms i de Sentmenat (1548–1551)
20. Onofre de Copons i de Vilafranca (1551–1552)
21. Miquel de Ferrer i de Marimon (1552)
22. Joan de Tormo (1552–1553)
23. Miquel de Tormo (1553–1554)
24. Francesc Jeroni Benet Franc (1554–1557)
25. Pere Àngel Ferrer i Despuig (1557–1559)
26. Ferran de Lloances i Peres (1559–1560)
59b. Miquel d'Oms i de Sentmenat (1560–1563)
27. Onofre Gomis (1563–1566)
28. Francesc Giginta (1566–1569)
29. Benet de Tocco (1569–1572)
30. Jaume Cerveró (1572–1575)
31. Pere Oliver de Boteller i de Riquer (1575–1578)
69b. Benet de Tocco (1578–1581)
32. Rafael d'Oms (1581–1584)
33. Jaume Beuló (1584)
71b. Pere Oliver de Boteller i de Riquer (1584–1587)
34. Martí Joan de Calders (1587)
35. Francesc Oliver de Boteller (1587–1588)
36. Jaume Caçador i Claret (1590–1593)
37. Miquel d'Agullana (1593–1596)
75b. Francesc Oliver de Boteller (1596–1598)
38. Francesc Oliveres (1598–1599)
39. Jaume Cordelles i Oms (1599–1602)

#### 1600-talet
1. Bernat de Cardona i de Queralt (1602–1605)
2. Pere Pau Caçador i d'Aguilar-Dusai (1605–1608)
3. Onofre d'Alentorn i de Botella (1608–1611)
4. Francesc de Sentjust i de Castre (1611–1614)
5. Ramon d'Olmera i d'Alemany (1614–1616)
6. Miquel d'Aimeric (1616–1617)
7. Lluís de Tena (1617–1620)
8. Benet Fontanella (1620–1623)
9. Pere de Magarola i Fontanet (1623–1626)
10. Francesc Morillo (1626–1629)
11. Pere Antoni Serra (1629–1632)
12. Esteve Salacruz (1632)
13. García Gil de Manrique y Maldonado (1632–1635)
14. Miquel d'Alentorn i de Salbà (1635–1638)
15. Pau Claris i Casademunt (1638–1641)
16. Josep Soler (1641)
17. Bernat de Cardona i de Raset (1641–1644)
18. Gispert d'Amat i Desbosc de Sant Vicenç (1644–1647)
19. Andreu Pont (1647–1650)
20. Pau del Rosso (1650–1654)
21. Francesc Pijoan (1654–1656)
22. Joan Jeroni Besora (1656–1659)
23. Pau d'Àger (1659–1662)
24. Jaume de Copons i de Tamarit (1662–1665)
25. Josep de Magarola i de Grau (1665–1668)
26. Joan Pagès i Vallgornera (1668–1671)
27. Josep de Camporrells i de Sabater (1671–1674)
28. Esteve Mercadal i Dou (1674–1677)
29. Alfonso de Sotomayor (1677–1680)
30. Josep Sastre i Prats (1680–1683)
31. Baltasar de Muntaner i de Sacosta (1683–1686)
32. Antoni de Saiol i de Quarteroni (1686–1689)
33. Benet Ignasi de Salazar (1689–1692)
34. Antoni de Planella i de Cruïlles (1692–1695)
35. Rafael de Pinyana i Galvany (1695–1698)
36. Climent de Solanell i de Foix (1698–1701

#### 1700-talet
1. Josep Antoni Valls i Pandutxo (1701)
113b. Antoni de Planella i de Cruïlles (1701–1704)
2. Francesc de Valls i Freixa (1704–1705)
3. Josep Grau (1706–1707)
4. Manuel de Copons i d'Esquerrer (1707–1710)
5. Francesc Antoni de Solanell i de Montellà (1710–1713)
6. Josep de Vilamala (1713–1714)

### Det moderna regionstyret (från 1932)[20]
| nº                 | från                    | till              | bild                                   | namn              | parti                             | noter                                                                                |
| ------------------ | ----------------------- | ----------------- | -------------------------------------- | ----------------- | --------------------------------- | -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- |
| 122                | 14 december 1932 (1931) | 25 december 1933  |                                        | Francesc Macià    | ERC                               | Avled i tjänsten.                                                                                |
| 123                | 25 december 1933        | 15 oktober 1940   |                                        | Lluís Companys    | ERC                               | I exil från 1939 på grund av nationalisternas framryckningar under Spanska inbördeskriget och den efterföljande diktaturen under Franco. 1940 arresterad i Frankrike av Gestapo, utlämnad till Spanien och avrättad. |
| 124                | 15 oktober 1940         | 7 augusti 1954    |                                        | Josep Irla        | ERC                               | I exil.                                                                                |
| 125                | 7 augusti 1954          | 24 april 1980     |                                        | Josep Tarradellas | ERC                               | I exil fram till 1977. Avträdde sin post efter 1980 års regionalval.                                                                                |
| 126                | 24 april 1980           | 16 december 2003  |                                        | Jordi Pujol       | CiU                               | Medgrundare av sitt parti, det fram till nyligen ledande i Katalonien. Inblandad i korruptionsskandaler 2014.                                                                                |
| 127                | 16 december 2003        | 28 november 2006  |                                        | Pasqual Maragall  | PSC                               |                                                                                |
| 128                | 28 november 2006        | 27 december 2010  |                                        | José Montilla     | PSC                               |                                                                                |
| 129                | 27 december 2010        | 10 januari 2016   |                                        | Artur Mas         | CiU                               |                                                                                |
| 130                | 10 januari 2016         | 27 oktober 2017   |                                        | Carles Puigdemont | JxS                               | Blev avskedad.                                                                                |
|                    | 27 oktober 2017         | 17 maj 2018       | Vakant p.g.a. direktstyre från Madrid. |                   |                                   |                                                                                |
| 131                | 17 maj 2018             | 30 september 2020 |                                        | Quim Torra        | Reagrupament                      | Vald efter ett halvårs direktstyre från Madrid.                                                                                |
| interims-president | 30 september 2020       | 21 maj 2021       |                                        | Pere Aragonès     | Esquerra Republicana de Catalunya | Utsedd till interimsregionpresident, sedan Torra avstängts från sitt ämbete efter beslut av Spaniens högsta domstol.                                                                                |
| 132                | 21 maj 2021             |                   |                                        | Pere Aragonès     | Esquerra Republicana de Catalunya | Vald efter segdragna förhandlingar, efter parlamentsvalet 14 februari 2021.                                                                                |
| 133                | 8 augusti 2024          |                   |                                        | Salvador Illa     | PSC                               | Utsedd med röstsiffrorna 68–66, efter parlamentsvalet 12 maj 2024.                                                                                |

title: Kataloniens regionpresident

wikitext:
{{Politisk befattning
| post = Presidenten i Kataloniens regionstyre
 {{ca}} ''President de la Generalitat de Catalunya''
 {{es}} ''Presidente de la Generalidad de Cataluña''
| emblem = Seal of the Generalitat of Catalonia.svg
| emblemtext =Emblem för [[Generalitat de Catalunya]]
| departement =
| bild = Salvador Illa 2020 (portrait).jpg
| namn = [[Salvador Illa]]
| nuvarandesedan = [[8 augusti]] [[2024]]
| titel = Molt Honorable
| residens = ''Casa dels Canonges'', [[Barcelona]]<ref name=histpalau/>
| säte = Barcelona, [[Katalonien]], [[Spanien]]
| nomineras av =
| utses av = [[Kataloniens parlament]]
| underställd =
| mandatperiod = 4 år, kan återväljas
| förste innehavare = [[Berenguer de Cruïlles]]
| grundande = [[1359]]
| avvecklat =
| siste innehavare =
| efterträdare =
| ställföreträdare =
| installation =
| lön =
| hemsida = [http://www.president.cat www.president.cat]
}}

'''Kataloniens regionpresident'''<ref name=gp160103/><ref name=sr160109/> ([[katalanska]]: ''el President de la Generalitat de Catalunya'', egentligen '''presidenten i Kataloniens generalitat''' men ofta förkortat som ''Kataloniens president'') är den [[Kataloniens regionregering|katalanska regeringens]] ordförande eller [[regeringschef]]. Den katalanska regeringen är del av regionstyret, ''[[Generalitat de Catalunya]]''.

Presidentfunktionen har under historiens lopp haft andra namn och annan makt, beroende på om Katalonien varit mer eller mindre självstyrande del av [[Aragonska kronan]] eller [[Spanien]]. Mellan åren [[1714]] och [[1932]], då Katalonien var direktstyrt från centralregeringen i [[Madrid]], fanns inte någon motsvarande post. Sedan införandet av 1978 års [[Spaniens grundlag|spanska författning]] fungerar titeln som regeringschef för den [[Spaniens autonoma regioner|spanska autonoma regionen]] Katalonien.

I samband med att Spaniens regering den [[27 oktober]] [[2017]] drog in Kataloniens autonomi (för bakgrund se [[Spaniens konstitutionella kris 2017–2018]]), avskedades den dåvarande regionpresidenten [[Carles Puigdemont]] från sin post. I hans ställe hanterade [[Lista över Spaniens regeringschefer|biträdande premiärminister]] [[Soraya Sáenz de Santamaría]] regionpresidentens uppgifter, som centralregeringens minister för de lokala administrationerna.

17 maj 2018 tillträdde [[Quim Torra]] på posten som regionpresident, efter att han röstats in av [[Kataloniens parlament|parlamentet]]. Från 30 september 2020 fungerade vice regionpresident [[Pere Aragonès]] som interimspresident, sedan Torra (se vidare [[Quim Torra|hans artikel]]) fråntagits sina presidentbefogenheter. Den 21 maj 2021 valdes Aragonès till ny ordinarie regionpresident. Efter parlamentsvalet i maj 2024 skiftade majoriteten i parlamentet, vilket ledde till att PSC:s [[Salvador Illa]] 8 augusti samma år valdes till ny regionpresident.

==Historik==
===Förhistoria===
Dagens presidentpost i Kataloniens regionstyre har historiska rötter som går tillbaka till [[1359]]. Det året utsågs [[Berenguer de Cruïlles]], biskop i [[Girona]], till den första presidenten i det då nybildade [[Generalitat de Catalunya]] ('Kataloniens Regering'). Posten var till att början med främst en [[fiskal]] sådan.<ref name=puig1359/> Generalitatets föregångare [[Corts Catalanes]] (''Cort General de Catalunya''), som sedan 1283 fungerat som ett lokalt parlament, hade inte kopplats till någon motsvarande funktion.

Fram till 1714 följde ytterligare 120 män på posten som president över det katalanska regionstyret, vilket fram till 1479 lydde under Aragoniens kungamakt och därefter under den spanske kungen eller drottningen. 1714 avskaffades både Generalitat de Catalunya och dess presidentpost, i samband med att Kataloniens regionala autonomi avskaffades och ersattes av en direktstyrning från [[Madrid]] (se vidare [[Kataloniens historia]]).<ref name=elsingular/>

1931 etablerades den katalanska presidentposten på nytt, i samband med att de [[katalanska statuterna]] godkändes och Katalonien återigen erhöll autonomi under den spanska staten. Därefter har posten upprätthållits under en obruten följd av år; åren 1939–1977 verkade dock innehavaren i exil, på grund av [[Francisco Franco]]s styre. I Spaniens författning finns Generalitat de Catalunya och dess presidentpost reglerad sedan 1978 (se nedan).

===Modern historia===
Presidenten i Katalonien(s regionstyre) (katalanska: ''President de la Generalitat de Catalunya''; spanska: ''Presidente de la Generalidad de Cataluña'') är en institution inom Generalitat de Catalunya, reglerad genom statuterna för Kataloniens självstyre. Dagens statuter stadfästes (i Katalonien) 2006, på basis av tidigare statuter från 1979. Presidentens roll är att leda [[Kataloniens regionregering|den regionala regeringens]] arbete, och är även den spanska statens representant i regionen.

I samband med att Spaniens regering den [[27 oktober]] [[2017]] drog in Kataloniens autonomi (för bakgrund se [[Spaniens konstitutionella kris 2017–2018]]), avskedades den dåvarande regionpresidenten [[Carles Puigdemont]] från sin post. I hans ställe hanterar [[Soraya Sáenz de Santamaría]] regionpresidentens uppgifter, som spansk minister för Territoriet och administrationen av det allmänna.<ref name=bus-ins>{{webbref |efternamn= Williams-Grut, Oscar |url= http://nordic.businessinsider.com/catalan-independence-spanish-deputy-prime-minister-saenz-de-santamaria-put-in-charge-of-region-2017-10?r=UK&IR=T |titel=  'Most powerful woman since democracy' put in charge of Catalonia in defiance of independence  |datum= 2017-10-28 |verk=businessinsider.com  |hämtdatum= 5 november 2017 |språk= engelska }}</ref> Indragandet av regionens autonomi skedde efter det ensidiga utlysandet av den oavhängiga [[Republiken Katalonien]].

Det [[Kataloniens parlament|katalanska parlament]] som [[Parlamentsvalet i Katalonien 2017|21 december 2017]] var föremål för [[nyval]].<ref name="the-gua-171028" /> Efter svåra parlamentsförhandlingar, en svag parlamentsmajoritet och ett antal spanska rättsprocesser mot ett stort antal ledande katalanska politiker kunde parlamentet 14 maj 2018 enas om Quim Torra<ref name="svd180514" /> som ny regionpresident. Med ett återbildat regionstyre inleddes avvecklandet av Spaniens direktstyre över regionen, även om Spaniens regering meddelat att man fortsatt tänker ha ett "vakande öga" över regionstyrets aktiviteter.<ref name="svd180514" />

=== 2020-talet ===
Torras styre var komplicerat, eftersom han inte ville ta avstånd från sina nu till politiska företrädare (fängslade eller i landsflykt). Efter återkommande protester mot [[rättegången mot Kataloniens självständighetsledare]] inleddes allmänt åtal mot Torra, vilket hösten 2020 ledde till Torra stängdes av från sitt ämbete.<ref name=":0">{{Webbref|titel=Quim Torra, primer president de la Generalitat en actiu inhabilitat|url=https://www.ccma.cat/324/torra-primer-president-de-la-generalitat-en-actiu-inhabilitat-un-any-i-mig-per-no-despenjar-una-pancarta/noticia/3048880/|verk=CCMA|datum=2020-09-28|hämtdatum=2020-10-25|språk=ca|efternamn=}}</ref>

Vicepresident Pere Aragonés tog därefter över som [[interimspresident]],<ref>{{Webbref|titel=Última hora: Pere Aragonès, nou substitut de Quim Torra|url=https://catalunyadiari.com/politica/pere-aragones-nou-president-substitut|verk=Catalunya Diari|datum=2020-09-30|hämtdatum=2020-10-25|språk=ca|förnamn=Gerard|efternamn=Recasens}}</ref> i väntan på ett kommande val till regionparlamentet. I maj året därpå tillträdde Aragonés officiellt posten som ny regionpresident,<ref name="pere"/> med stöd av övriga "självständighetspartier" i parlamentet.

Tvister kring regionbudgeten inför 2023 ledde till att denna inte godkännas av parlamentet. Detta föranledde Aragonés till att utlysa nyval till i maj 2024,<ref>{{Webbref|titel=Aragonès convoca eleccions anticipades el 12 de maig després del fracàs dels pressupostos|url=https://www.ccma.cat/324/aragones-convoca-un-govern-extraordinari-despres-del-fracas-dels-pressupostos/noticia/3281949/|verk=3Cat|datum=2024-03-13|hämtdatum=2024-08-09|språk=ca|författare=}}</ref> val som ledde till att socialistiska PSC tog en stor del av rösterna från ERC. Resultatet blev en ny parlamentarisk majoritet – den första sedan 1980 i ett parlament utan majoritet för självständighetspartier<ref>{{Webbref|titel=Victòria clara del PSC amb un independentisme que perd la majoria: "Catalunya obre una nova etapa"|url=https://www.ccma.cat/324/en-directe-resultats-de-les-eleccions-al-parlament/noticia/3292334/|verk=3Cat|datum=2024-05-12|hämtdatum=2024-08-09|språk=ca|författare=}}</ref> – och att PSC:s ledare Salvador Illa den 8 augusti samma år valdes till ny regionpresident.<ref>{{Webbref|titel=Salvador Illa, nou president de la Generalitat|url=https://www.diaridegirona.cat/catalunya/2024/08/08/salvador-illa-nou-president-generalitat-106768557.html|verk=Diari de Girona|datum=2024-08-08|hämtdatum=2024-08-09|språk=es|författare=ACN}}</ref> Tillträdet skedde med stöd från ERC och Comuns – två andra vänsterpartier.<ref name=":1" />

== Reglemente ==
=== Val ===
Valproceduren regleras i paragraf 152 i 1978 års spanska författning och paragraf 36 i 1979 års katalanska statuter för regional autonomi. Dessutom styrs den av en regional lag från 1982, klubbad i [[Kataloniens parlament]].<ref name=estatuts79/>

[[Fil:Parliament of Catalonia logo.svg|mini|vänster|Posten som regionpresident utses av [[Kataloniens parlament]], efter förslag från parlamentets ordförande/förste talman.]]
Efter varje parlamentsval<ref name=parlamentfunc/> i Katalonien, samråder talmannen i Kataloniens parlament med de olika politiska grupperingarna i parlamentet. Därefter föreslår denna en kandidat till posten som president för Generalitatet, en kandidat som samtidigt måste vara invald på egen post i parlamentet.

Presidentkandidaten lägger därefter fram sitt regeringsprogram, varefter denne ber om parlamentets stöd för kandidaturen under ett särskilt [[Plenum|plenarsammanträde]]. Parlamentets debatt avslutas då med en [[votering]], där kandidaten blir godkänd om den fått stöd av flertalet ledamöter ([[absolut majoritet]]); numera motsvarar det minst 68 ledamöter. Om man inte når absolut majoritet anordnas en andra votering, och då räcker det med [[enkel majoritet]] (fler röstande för än emot).

Om kandidaten fortfarande inte blivit vald behöver parlamentets talman ta fram en ny kandidat, och enligt samma procedur som ovan. Om ingen kandidat lyckas bli vald inom två månader efter allmänt val, upplöses parlamentet och ett nytt parlamentsval utlyses.

När presidentkandidaten blivit vald, är det parlamentets talmans roll att meddela detta till [[lista över Spaniens statsöverhuvuden|kungen av Spanien]].

=== Presidentmaktens upphörande ===
Makten som regionpresident förloras om något av följande inträffar:
* samma dag som det katalanska parlamentsvalet äger rum.
* efter att ett [[Misstroendeförklaring|misstroendevotum]] i parlamentet lett till en inledd process för att utse en efterträdare.
* att regionpresidenten begär avsked från sin post.
* att parlamentet konstaterat att regionpresidenten uppenbart saknar fysisk eller mental förmåga att fullgöra sitt arbete.
* när regionpresidenten avlider.

I de två sista fallen tar parlamentets talman tillfälligt över makten, som [[interimspresident]]. Denne ska då så fort som möjligt se till att en ny president kan utses.

'''OBS!''' Autonomistatuterna är tilldelade genom beslut av [[Cortes Generales|Spaniens parlament]]. När regionens autonomi dras in (vilket senast skedde 27 oktober 2017<ref name=the-gua-171028/>) förlorar också regionpresidenten sin makt.

=== Ersättare ===
Enligt paragraf 69 i statuterna för Kataloniens autonomi kan regionpresidenten välja att utse en "försterådgivare" (''Conseller Primer'' eller ''Consejero Primero''). Denne kan assistera regionpresidenten i dennas arbete och vid behov fungera som ersättare/suppleant. Istället för en försterådgivare kan presidenten utse en vice-president, som samtidigt måste vara minister (det vill säga leda ett departement i den katalanska regeringen).<ref>[http://www.parlament.cat/activitat/estatut.pdf "Estatut d’autonomia de Catalunya", s. 50.] {{Wayback|url=http://www.parlament.cat/activitat/estatut.pdf |date=20150122023801 }} Parlament.cat. Läst 13 december 2014. {{ca}}</ref>

[[Fil:Κυβερνητικό Μέγαρο Καταλονίας 2563.jpg|mini|Regionpresidentens residens finns i ''Casa dels Canonges'', som är del av [[Palau de la Generalitat de Catalunya]]. Huset har varit presidentresidens sedan år 1400.]]

== Funktioner ==
=== Representation ===
Regionpresidenten är den högsta representanten för [[Generalitat de Catalunya]] och Spaniens ordinarie representant i [[Katalonien]]. Den har därför i uppdrag att upprätthålla relationer med de olika statsinstitutionerna och de olika regionstyrena i Spanien, utlysa val till Kataloniens parlament liksom att utse de [[Offentligt ämbete|höga funktionärerna]] som lagen föreskriver. Dessutom är det regionpresidentens uppgift, som statsrepresentant, att i [[lista över Spaniens statsöverhuvuden|Spaniens kungs]] namn se till att Kataloniens regionala lagstiftning åtföljs.<ref name=lapresid/>

Regionpresidentens residens finns i ''Casa dels Canonges'', del av [[Palau de la Generalitat|Palau de la Generalitat de Catalunya]]. Detta huset, centralt beläget i Barcelona, har varit presidentresidens sedan år 1400. Det året köptes det in av ''Diputació del General'', det dåvarande katalanska styret.<ref name=histpalau/>

=== Beslutsfunktioner ===
Regionpresidenten är del av Kataloniens regering (''Govern de Catalunya'' eller ''Gobierno de Cataluña''), som denne både leder och samordnar. Dessutom är det regionpresidentens uppgift att utforma praxis för det praktiska regeringsarbetet. Denne utser och (vid behov) avskedar de olika rådgivarna, sammankallar och leder regeringssammanträdena,{{anm|Detta motsvarar stats- eller premiärministerns roll som regeringschef i självständiga stater.}} samt undertecknar och offentliggör regeringsdekret. Regionpresidenten kan också kalla de regionala parlamentet till extrautlyst session, upplösa det (inför ett [[nyval|extra val]]) eller be det uttala sig i en viktig fråga.<ref name=lapresid/>

Utöver detta ska regionpresidenten samordna regeringens lagstiftningsarbete, utformandet av allmänna regler och normer samt underlätta informationsutbytet mellan parlamentsledamöter och regering.<ref name=lapresid/>

==Lista över presidenter och motsvarande==
Från 1359 och fram till 2017 har 130 personer innehaft posten som ''President de la Generalitat de Catalunya'' eller motsvarande. De numreras i listningen nedan. Namnen som listas med indrag motsvarar en persons senare återkomst på presidentposten.

===Regionstyret fram till 1716<ref name=presidents/>===
{{kolumner|antal=3}}
====1300-talet====

[[Berenguer de Cruïlles]] (1359–1362)

 [[Romeu Sescomes]] (1363-136(4))

[[Ramon Gener]] (136(4)-1365)

 [[Bernat Vallès]] (1365)
:4b. [[Bernat Vallès]] (1365–1367){{anm|Mellan 1367 och 1375 var motsvarande presidentpost – ''diputat resident'' – avskaffad. Corts de Vilafranca (lagstiftande församling) utsåg under denna tid en [[regent]] att styra i dennes ställe.}}
:2b. [[Romeu Sescomes]] (1375–1376)

 [[Joan I d'Empúries]] (1376)

 [[Guillem de Guimerà]] (1376–1377)

 [[Galceran de Besora]] (1377–1378)
:3b. [[Ramon Gener]] (1379–1380)

 [[Felip d'Anglesola]] (1380)

 [[Pere de Santamans]] (1381–1383)

 [[Arnau Descolomer]] (1384–1389)

 [[Miquel de Santjoan]] (1389–1396)

 [[Alfons de Tous]] (1396–1413

====1400-talet====

[[Marc de Vilalba]] (1413–1416)

 [[Andreu Bertran]] (1416–1419)

 [[Joan Desgarrigues]] (1419–1422)

 [[Dalmau de Cartellà]] (1422–1425)

 [[Felip de Malla]] (1425–1428)

 [[Domènec Ram]] (1428–1431)
:13b. [[Marc de Vilalba]] (1431–1434)

 [[Pere de Palou]] (1434–1437)

 [[Pere de Darnius]] (1437–1440)

 [[Antoni d'Avinyó i de Moles]] (1440–1443)

 [[Jaume de Cardona i de Gandia]] (1443–1446)

 [[Pero Ximénez de Urrea]] (1446–1449)

 [[Bertran Samasó]] (1449–1452)

 [[Bernat Guillem Samasó]] (1452–1455)

 [[Nicolau Pujades]] (1455–1458)

 [[Antoni Pere Ferrer]] (1458–1461)

 [[Manuel de Montsuar]] (1461–1464)

 [[Francesc Colom]] (1464–1467)

 [[Ponç Andreu de Vilar]] (1467–1470)

 [[Miquel Samsó]] (1470–1473)

 [[Joan Maurici de Ribes]] (1473–1476)

 [[Miquel Delgado]] (1476–1478)

 [[Pere Joan Llobera]] (1478–1479)

 [[Berenguer de Sos]] (1479–1482)

 [[Pere de Cardona]] (1482–1485)
:30b. [[Ponç Andreu de Vilar]] (1485–1488)

 [[Juan Payo Coello]] (1488–1491)

 [[Joan de Peralta]] (1491–1494)

 [[Francí Vicenç]] (1494–1497)

 [[Pedro de Mendoza (politiker)|Pedro de Mendoza]] (1497–1500)

====1500-talet====

[[Alfons d'Aragó]] (1500–1503)

 [[Ferrer Nicolau de Gualbes i Desvalls]] (1503–1504)

 [[Gonzalo Fernández de Heredia]] (1504–1506)

 [[Lluís Desplà i d'Oms]] (1506–1509)

 [[Jordi Sanç]] (1509–1512)

 [[Joan d'Aragó]] (1512–1514)

 [[Jaume Fiella]] (1514–1515)

 [[Esteve de Garret]] (1515–1518)

 [[Bernat de Corbera]] (1518–1521)

 [[Joan Margarit i de Requesens]] (1521–1524)

 [[Lluís de Cardona i Enríquez]] (1524–1527)

 [[Francesc de Solsona]] (1527–1530)

 [[Francesc Oliver de Boteller]] (1530–1533)

 [[Dionís de Carcassona]] (1533–1536)

 [[Joan Pasqual]] (1536–1539)

 [[Jeroni de Requesens i Roís de Liori]] (1539–1542)

 [[Miquel Puig]] (1542–1545)

 [[Jaume Caçador]] (1545–1548)

 [[Miquel d'Oms i de Sentmenat]] (1548–1551)

 [[Onofre de Copons i de Vilafranca]] (1551–1552)

 [[Miquel de Ferrer i de Marimon]] (1552)

 [[Joan de Tormo]] (1552–1553)

 [[Miquel de Tormo]] (1553–1554)

 [[Francesc Jeroni Benet Franc]] (1554–1557)

 [[Pere Àngel Ferrer i Despuig]] (1557–1559)

 [[Ferran de Lloances i Peres]] (1559–1560)
:59b. [[Miquel d'Oms i de Sentmenat]] (1560–1563)

 [[Onofre Gomis]] (1563–1566)

 [[Francesc Giginta]] (1566–1569)

 [[Benet de Tocco]] (1569–1572)

 [[Jaume Cerveró]] (1572–1575)

 [[Pere Oliver de Boteller i de Riquer]] (1575–1578)
:69b. [[Benet de Tocco]] (1578–1581)

 [[Rafael d'Oms]] (1581–1584)

 [[Jaume Beuló]] (1584)
:71b. [[Pere Oliver de Boteller i de Riquer]] (1584–1587)

 [[Martí Joan de Calders]] (1587)

 [[Francesc Oliver de Boteller]] (1587–1588)

 [[Jaume Caçador i Claret]] (1590–1593)

 [[Miquel d'Agullana]] (1593–1596)
:75b. [[Francesc Oliver de Boteller]] (1596–1598)

 [[Francesc Oliveres]] (1598–1599)

 [[Jaume Cordelles i Oms]] (1599–1602)

====1600-talet====

 [[Bernat de Cardona i de Queralt]] (1602–1605)

 [[Pere Pau Caçador i d'Aguilar]]-[[Dusai]] (1605–1608)

 [[Onofre d'Alentorn i de Botella]] (1608–1611)

 [[Francesc de Sentjust i de Castre]] (1611–1614)

 [[Ramon d'Olmera i d'Alemany]] (1614–1616)

 [[Miquel d'Aimeric]] (1616–1617)

 [[Lluís de Tena]] (1617–1620)

 [[Benet Fontanella]] (1620–1623)

 [[Pere de Magarola i Fontanet]] (1623–1626)

 [[Francesc Morillo]] (1626–1629)

 [[Pere Antoni Serra]] (1629–1632)

 [[Esteve Salacruz]] (1632)

 [[García Gil de Manrique y Maldonado]] (1632–1635)

 [[Miquel d'Alentorn i de Salbà]] (1635–1638)

 [[Pau Claris i Casademunt]] (1638–1641)

 [[Josep Soler]] (1641)

 [[Bernat de Cardona i de Raset]] (1641–1644)

 [[Gispert d'Amat i Desbosc de Sant Vicenç]] (1644–1647)

 [[Andreu Pont]] (1647–1650)

 [[Pau del Rosso]] (1650–1654)

 [[Francesc Pijoan]] (1654–1656)

 [[Joan Jeroni Besora]] (1656–1659)

 [[Pau d'Àger]] (1659–1662)

 [[Jaume de Copons i de Tamarit]] (1662–1665)

 [[Josep de Magarola i de Grau]] (1665–1668)

 [[Joan Pagès i Vallgornera]] (1668–1671)

 [[Josep de Camporrells i de Sabater]] (1671–1674)

 [[Esteve Mercadal i Dou]] (1674–1677)

 [[Alfonso de Sotomayor]] (1677–1680)

 [[Josep Sastre i Prats]] (1680–1683)

 [[Baltasar de Muntaner i de Sacosta]] (1683–1686)

 [[Antoni de Saiol i de Quarteroni]] (1686–1689)

 [[Benet Ignasi de Salazar]] (1689–1692)

 [[Antoni de Planella i de Cruïlles]] (1692–1695)

 [[Rafael de Pinyana i Galvany]] (1695–1698)

 [[Climent de Solanell i de Foix]] (1698–1701

====1700-talet====

 [[Josep Antoni Valls i Pandutxo]] (1701)
:113b. [[Antoni de Planella i de Cruïlles]] (1701–1704)

[[Francesc de Valls i Freixa]] (1704–1705)

[[Josep Grau]] (1706–1707)

[[Manuel de Copons i d'Esquerrer]] (1707–1710)

[[Francesc Antoni de Solanell i de Montellà]] (1710–1713)

[[Josep de Vilamala]] (1713–1714)

{{kolumner-slut}}

===Det moderna regionstyret (från 1932)<ref name=presidents/>===
{| class="wikitable"
! nº !! från !! till !! bild !! namn !! parti !! noter
|- style="background:#EEEEEE"
! style="color:black;"| 122
| 14 december 1932 (1931<ref>{{Webbref |titel = Relació cronològica dels presidents de la Generalitat de Catalunya |url = http://www.gencat.net/sacdocs/PRE/1609.pdf |språk = katalanska |format = PDF |hämtdatum = 3 januari 2013 |utgivare = [[Generalitat de Catalunya]] |arkivurl = https://web.archive.org/web/20060929054334/http://www.gencat.net/sacdocs/PRE/1609.pdf |arkivdatum = 29 september 2006 }}</ref>) || 25 december 1933 || [[File:Francesc Macia.JPG|60px]] || [[Francesc Macià]] || [[ERC]]|| Avled i tjänsten.
|- style="background:#EEEEEE"
! style="color:black;"| 123
| 25 december 1933 || 15 oktober 1940 || [[File:Lluis_Companys.jpg|60px]] || [[Lluís Companys]] || ERC || I exil från 1939 på grund av nationalisternas framryckningar under [[Spanska inbördeskriget]] och den efterföljande diktaturen under [[Francisco Franco|Franco]]. 1940 arresterad i Frankrike av [[Gestapo]], utlämnad till Spanien och avrättad.<ref>[http://www.enciclopedia.cat/fitxa_v2.jsp?NDCHEC=0019131 "Lluís Companys i Jover".] {{Wayback|url=http://www.enciclopedia.cat/fitxa_v2.jsp?NDCHEC=0019131 |date=20110903090007 }} enciclopèdia.cat. Läst 3 januari 2013. {{ca ikon}}</ref>
|- style="background:#EEEEEE"
! style="color:black;"| 124
| 15 oktober 1940 || 7 augusti 1954 || [[File:Seal of the Generalitat of Catalonia.svg|60px]] || [[Josep Irla]] || [[Esquerra Republicana de Catalunya|ERC]] || I exil.
|- style="background:#EEEEEE"
! style="color:black;"| 125
| 7 augusti 1954 || 24 april 1980 || [[File:Seal of the Generalitat of Catalonia.svg|60px]] || [[Josep Tarradellas]] || ERC || I exil fram till 1977. Avträdde sin post efter 1980 års regionalval.
|- style="background:#EEEEEE"
! style="color:black;"| 126
| 24 april 1980 || 16 december 2003 || [[File:Jordi Pujol.JPG|60px]] || [[Jordi Pujol]] || [[Convergència i Unió|CiU]] || Medgrundare av sitt parti, det fram till nyligen ledande i Katalonien. Inblandad i korruptionsskandaler 2014.
|- style="background:#EEEEEE"
! style="color:black;"| 127
| 16 december 2003 || 28 november 2006 || [[File:Maragall.jpg|60px]] || [[Pasqual Maragall]] || [[Partit dels Socialistes de Catalunya|PSC]] ||
|- style="background:#EEEEEE"
! style="color:black;"| 128
| 28 november 2006 || 27 december 2010 || [[File:José Montilla - 001.jpg|60px]] || [[José Montilla]] || PSC ||
|- style="background:#EEEEEE"
! style="color:black;"| 129
| 27 december 2010 || 10 januari 2016 || [[File:PresidentMas.jpg|60px]] || [[Artur Mas]] || CiU ||
|- style="background:#EEEEEE"
! style="color:black;"| 130
| 10 januari 2016 || 27 oktober 2017<ref name=the-gua-171028/> || [[File:Retrat oficial del President Carles Puigdemont (cropped).jpg|60px]] || [[Carles Puigdemont]] || [[Junts pel Sí|JxS]] || Blev avskedad.
|- style="background:#EEEEEE"
! style="color:black;" style="background:#eee9bf" |
| style="background:#eee9bf" | 27 oktober 2017 || style="background:#eee9bf" | 17 maj 2018 || colspan="4;" style="text-align:center;" style="background:#eee9bf" | ''Vakant p.g.a. direktstyre från Madrid.''
|- style="background:#EEEEEE"
! style="color:black;"| 131
| 17 maj 2018 || 30 september 2020<ref name=gencat200930>{{Webbref|url=https://dogc.gencat.cat/ca/pdogc_canals_interns/pdogc_resultats_fitxa/?action=fitxa&documentId=882911&language=ca_ES|titel=DECRET 114/2020, de 30 de setembre, de substitució del president de la Generalitat de Catalunya.|hämtdatum=25 oktober 2020|datum=30 september 2020|utgivare=gencat.cat}}</ref> || [[File:Quim Torra 2018b (cropped).jpg|60px]] || [[Quim Torra]] || [[Reagrupament]] || Vald efter [[Spaniens konstitutionella kris 2017–2018|ett halvårs direktstyre]] från [[Spaniens regering|Madrid]].
|- style="background:#EEEEEE"
! style="color:black;"| [[interimspresident|interims-president]]
| 30 september 2020<ref name=gencat200930/> ||  21 maj 2021|| [[File:Pere Aragonès 2018 (cropped).jpg|60px]] || [[Pere Aragonès]] || [[Esquerra Republicana de Catalunya]] || Utsedd till ''interimsregionpresident'', sedan Torra avstängts från sitt ämbete efter beslut av [[Spaniens högsta domstol]].
|-
!132
|21 maj 2021<ref name="pere">{{Webbref|titel=Pere Aragonès, investit 132è president de la Generalitat|url=https://www.naciodigital.cat/noticia/220267/pere-aragones-investit-132e-president-generalitat|verk=www.naciodigital.cat|hämtdatum=2021-05-21|språk=ca|datum=2021-05-21|arkivurl=https://web.archive.org/web/20210521122124/https://www.naciodigital.cat/noticia/220267/pere-aragones-investit-132e-president-generalitat|arkivdatum=2021-05-21}}</ref>
|
|[[File:Pere Aragonès 2018 (cropped).jpg|60px]]
|[[Pere Aragonès]]
|[[Esquerra Republicana de Catalunya]]
|Vald efter segdragna förhandlingar, efter parlamentsvalet 14 februari 2021.
|-
!133
|8 augusti 2024<ref name=":1">{{Webbref|författare=RAC1|titel=Salvador Illa, nou president de la Generalitat de Catalunya|url=https://www.rac1.cat/politica/20240808/190629/salvador-illa-nou-president-catalunya.html|verk=RAC1|datum=2024-08-08|hämtdatum=2024-08-09|språk=ca}}</ref>
|
|[[Fil:Salvador Illa 2020 (portrait).jpg|60px]]
|[[Salvador Illa]]
|PSC
|Utsedd med röstsiffrorna 68–66, efter parlamentsvalet 12 maj 2024.
|}

==Se även==
*[[:Kategori:Kataloniens regionpresidenter]]

==Kommentarer==
{{anmärkningslista}}

==Referenser==
{{frwp|url=https://fr.wikipedia.org/w/index.php?title=Président_de_la_Généralité_de_Catalogne&oldid=102896436|datum=2014-04-14}}

=== Noter ===
<references>
<ref name=gp160103>TT (2016-01-03): [http://www.gp.se/nyheter/varlden/1.2945428-katalonien-gar-mot-nyval "Katalonien går mot nyval".] {{Wayback|url=http://www.gp.se/nyheter/varlden/1.2945428-katalonien-gar-mot-nyval |date=20160107150550 }} gp.se. Läst 13 januari 2016.</ref>
<ref name=sr160109>[http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=83&artikel=6341712 "Katalonien går vidare utan nyval".] sverigesradio.se. Läst 13 januari 2016.</ref>
<ref name=histpalau>[http://www.president.cat/pres_gov/president/ca/presidencia/palau-generalitat/historia.html "Història del Palau".] {{Wayback|url=http://www.president.cat/pres_gov/president/ca/presidencia/palau-generalitat/historia.html |date=20141007100530 }} President.cat. Läst 13 december 2014. {{ca}}</ref>
<ref name=puig1359>Puig i Oliver, Jaume de/Marquès, Josep Maria (2007-06): [http://www.raco.cat/index.php/ArxiuTextos/article/view/148213 "Els primers documents del primer president de la Generalitat de Catalunya, Berenguer de Cruïlles, Bisbe de Girona (1359-1362)".] Raco.cat. Läst 13 december 2014. {{ca}}</ref>
<ref name=lapresid>[http://www.president.cat/pres_gov/president/ca/presidencia/index.html "La Presidència".] {{Wayback|url=http://www.president.cat/pres_gov/president/ca/presidencia/index.html |date=20150206153550 }} President.cat. Läst 13 december 2014. {{ca}}</ref>
<ref name=presidents>{{Webbref |titel = Els orígens de la Generalitat |url = http://www.president.cat/pres_gov/president/ca/presidencia/origens-generalitat.html#presidents |språk = katalanska |format =  |hämtdatum = 13 december 2014 |utgivare = [[Generalitat de Catalunya]] |arkivurl = https://web.archive.org/web/20141213213601/http://www.president.cat/pres_gov/president/ca/presidencia/origens-generalitat.html#presidents |arkivdatum = 13 december 2014 }}</ref>
<ref name=elsingular>Torra, Quim (2014-07-18): [http://www.elsingular.cat/cat/notices/2014/07/sabies_qui_va_ser_el_darrer_president_de_la_generalitat_el_1714_101921.php "Sabies qui va ser el darrer president de la Generalitat el 1714?".] {{Wayback|url=http://www.elsingular.cat/cat/notices/2014/07/sabies_qui_va_ser_el_darrer_president_de_la_generalitat_el_1714_101921.php |date=20141223075755 }} Elsingular.cat. Läst 13 december 2014. {{ca}}</ref>
<ref name=parlamentfunc>[http://www.parlament.cat/web/parlament/funcions/funcio-electiva "Funció electiva".] {{Wayback|url=http://www.parlament.cat/web/parlament/funcions/funcio-electiva |date=20141225124113 }} Parlament.cat. Läst 13 december 2014. {{ca}}</ref>
<ref name=estatuts79>[http://www.gencat.cat/eapc/revistes/RCDP/Especial_STC_Estatut/pdfs/4_b_1_EAC_1979.pdf "Estatut d'Autonomia de Catalunya", s. 12.] Gencat.cat. Läst 13 december 2014. {{ca}}</ref>
<ref name=the-gua-171028>{{webbref |efternamn= |url= https://www.theguardian.com/world/2017/oct/27/spanish-pm-mariano-rajoy-asks-senate-powers-dismiss-catalonia-president |titel=  Spain dissolves Catalan parliament and calls fresh elections  |datum= 2017-10-28 |verk= theguardian.com |hämtdatum= 5 november 2017 |språk= engelska }}</ref>
<ref name=svd180514>{{webbref |efternamn= TT |url= https://www.svd.se/katalonien-rostar-fram-ny-president |titel= Separatist ny ledare i splittrat Katalonien |datum= 2018-05-14  |verk= svd.se |hämtdatum= 15 maj 2018 }}</ref>
</references>

{{Politik i Katalonien}}
{{Auktoritetsdata|VIAF=140398759|BNE= XX114087 }}
[[Kategori:Politik i Katalonien]]
[[Kategori:Listor med anknytning till Spanien|Kataloniens regionpresident]]
[[Kategori:Kataloniens administration]]

Titel: Molt Honorable

Residens: Casa dels Canonges, Barcelona

Säte: Barcelona, Katalonien, Spanien

Utses av: Kataloniens parlament

Mandatperiod: 4 år, kan återväljas

Förste innehavare: Berenguer de Cruïlles


text:
# Explosive Matter
Explosive Matter, född 27 april 2006, död 12 mars 2024, var en amerikansk travare, mest känd som rival till kullettan Muscle Hill. Han tränades av Noel Daley och kördes av Ron Pierce.

## Bakgrund
Explosive Matter var en brun hingst efter Cantab Hall och under Fireworks Hanover (efter Muscles Yankee). Han föddes upp av Adam Victor & Son Stble LLC, USA och ägdes i slutet av Explosive Matter HB, Bromma. Han tränades av Noel Daley och kördes av Ron Pierce.

## Karriär
Explosive Matter tävlade under säsongerna 2008 och 2009, och sprang in 1 510 542 dollar på 18 starter, varav 10 segrar, 6 andraplatser och 1 tredjeplats. Han tog karriärens största segrar i Matron Stakes (2008) och Colonial Trot (2009). Han kom även på andra plats i Breeders Crown 2YO Colt & Gelding Trot (2008) och Hambletonian Stakes (2009), Canadian Trotting Classic (2009) och Kentucky Futurity (2009).
Då han segrade i Colonial Trot (2009) gjorde han det på nytt världsrekord för 3-åriga hingstar.
Hans sista start i karriären kom i Gran Premio Orsi Mangelli i Italien, där han diskvalificerades efter att ha galopperat.

### Som avelshingst
Efter tävlingskarriären stallades Explosive Matter upp som avelshingst på Hanover Shoe Farms för säsongen 2010. Hans mest framgångsrika avkomma var Pinkman, som sprang in nära på 3 miljoner dollar, samt var nära på att ta en Triple Crown i Nordamerika.
Explosive Matter köptes i början av 2019 av Hans Nelén på Global Farm, och stallades upp på Stuteri Broline. I Sverige fick han närmare 160 avkommor, innan han stallades upp som avelshingst i Finland.

### Död
Explosive Matters avlivades den 12 mars 2024, eftersom man inte kunde garantera säkerheten för personalen som skulle sköta om honom.

wikiname: svwiki

title: Explosive Matter

in_language: sv

wikitext:
{{Häst
| namn = Explosive Matter
| smeknamn =
| bild =
| bildtext =
| kön = [[Hingst]]
| född = {{Sportdatum|2006|4|27}}
| födelseland = USA
| död = {{Hästdöd datum och ålder|2024|3|12|2006|4|27}}
| död_land = Finland
| färg = [[Hästfärg|Brun]]
| tecken =
| ras = [[Travhäst|Varmblodstravare]]
| sport = Travsport
| aktiv = 2008–2009
<!-- härstamning -->| efter = [[Cantab Hall]]
| under = Fireworks Hanover
| underefter = [[Muscles Yankee]]
| uppfödare = Adam Victor & Son Stble LLC, USA
<!-- personal -->| tränare = [[Noel Daley]]
| kusk = [[Ron Pierce]]
| skötare =
| ägare = Explosive Matter HB, [[Bromma]]
| ägare_nationalitet = Sverige
<!-- karriär -->| starter = 18
| segrar = 10
| startprissumma = 1510542
| valuta = [[Amerikansk dollar|USD]]
| storresegrar = [[Matron Stakes]] (2008)<br>[[Colonial Trot]] (2009)
| blup =
| infost = 702857
| letrot =
| utmärkelser =
}}
'''Explosive Matter''', född {{Sportdatum|2006|4|27}}, död {{Sportdatum|2024|3|12}}, var en [[amerikansk travare]], mest känd som rival till kullettan [[Muscle Hill]]. Han tränades av [[Noel Daley]] och kördes av [[Ron Pierce]].<ref>{{Webbref|titel=Explosive Matter (US)|url=https://www.worldclasstrotting.com/TRAVHASTAR/ExplosiveMatter.html|verk=www.worldclasstrotting.com|hämtdatum=2024-03-17}}</ref>

== Bakgrund ==
Explosive Matter var en brun hingst efter [[Cantab Hall]] och under Fireworks Hanover (efter [[Muscles Yankee]]). Han föddes upp av Adam Victor & Son Stble LLC, USA och ägdes i slutet av Explosive Matter HB, [[Bromma]]. Han tränades av [[Noel Daley]] och kördes av [[Ron Pierce]].

== Karriär ==
Explosive Matter tävlade under säsongerna 2008 och 2009, och sprang in {{formatnum:1510542}} [[Amerikansk dollar|dollar]] på 18 starter, varav 10 segrar, 6 andraplatser och 1 tredjeplats. Han tog karriärens största segrar i [[Matron Stakes]] (2008) och [[Colonial Trot]] (2009). Han kom även på andra plats i [[Breeders Crown 2YO Colt & Gelding Trot]] (2008) och [[Hambletonian Stakes]] (2009), [[Canadian Trotting Classic]] (2009) och [[Kentucky Futurity]] (2009).

Då han segrade i [[Colonial Trot]] (2009) gjorde han det på nytt världsrekord för 3-åriga hingstar.<ref>{{Webbref|titel=Hambletonian runner-up Explosive Matter leads field in Colonial – U.S. Trotting News|url=https://ustrottingnews.com/hambletonian-runner-up-explosive-matter-leads-field-in-colonial/|hämtdatum=2024-03-17|språk=en-US}}</ref><ref>{{Webbref|titel=Explosive Matters Headlines Colonial|url=https://standardbredcanada.ca/news/8-12-09/explosive-matters-headlines-colonial-field.html|verk=Standardbred Canada|hämtdatum=2024-03-17|språk=en}}</ref>

Hans sista start i karriären kom i [[Gran Premio Orsi Mangelli]] i [[Italien]], där han diskvalificerades efter att ha galopperat.<ref>{{Webbref|titel=Explosive Matter Defeated In Italy|url=https://standardbredcanada.ca/news/11-1-09/explosive-matter-defeated-italy.html|verk=Standardbred Canada|hämtdatum=2024-03-17|språk=en}}</ref>

=== Som avelshingst ===
Efter tävlingskarriären stallades Explosive Matter upp som avelshingst på [[Hanover Shoe Farms]] för säsongen 2010.<ref>{{Webbref|titel=Explosive Matter To Hanover|url=https://standardbredcanada.ca/news/11-10-09/explosive-matter-hanover.html|verk=Standardbred Canada|hämtdatum=2024-03-17|språk=en}}</ref><ref>[http://www.hanoverpa.com "Hanover Shoe Farms: Officiell webbplats"]. ''Hanover Shoe Farms''. Läst 4 januari 2018.</ref><ref>{{Webbref|url=https://hanoverpa.com/userfiles/file/Stallions/ExplosiveMatter2016.pdf|titel=Hanover Shoe Farms|hämtdatum=17 mars 2024}}</ref> Hans mest framgångsrika avkomma var [[Pinkman]], som sprang in nära på 3 miljoner dollar, samt var nära på att ta en [[Triple Crown (travsport)|Triple Crown]] i Nordamerika.

Explosive Matter köptes i början av 2019 av Hans Nelén på Global Farm, och stallades upp på [[Stuteri Broline]]. I Sverige fick han närmare 160 avkommor, innan han stallades upp som avelshingst i Finland.

=== Död ===
Explosive Matters avlivades den {{Sportdatum|2024|3|12}}, eftersom man inte kunde garantera säkerheten för personalen som skulle sköta om honom.<ref>{{Webbref|titel=Explosive Matter Passes|url=https://standardbredcanada.ca/notices/3-12-24/explosive-matter-passes.html|verk=Standardbred Canada|hämtdatum=2024-03-17|språk=en}}</ref><ref>{{Webbref|titel=Avlivad avelshingst|url=https://www.travronden.se/travsport/halsa/dodsfall/a/explosive-matter-ar-dod|verk=Travronden|datum=2024-03-11|hämtdatum=2024-03-17|språk=sv}}</ref><ref>{{Webbref|titel=Explosive Matter lopetettu – ”Oli aivan selvää, että sitä ei olisi voinut pitää”|url=https://www.hevosurheilu.fi/ravit/uutiset/explosive-matter-lopetettu|verk=Hevosurheilu|datum=2024-03-10|hämtdatum=2024-03-17|språk=fi|författare=Johanna Heinonen}}</ref>

== Referenser ==
=== Noter ===
<references/>

== Externa länkar ==
* {{Travlänk häst|id=702857}}

[[Kategori:Hästar födda 2006]]
[[Kategori:Hästar avlidna 2024]]
[[Kategori:Amerikanska travhästar]]

title: Härstamning

Efter: Cantab Hall

Undan: Fireworks Hanover

Undanefter: Muscles Yankee

Uppfödare: Adam Victor & Son Stble LLC, USA

title: Personal

Tränare: Noel Daley

Kusk: Ron Pierce

Ägare: Explosive Matter HB, Bromma

title: Karriär

Antal starter: 18 st

Antal segrar: 10 st

title: Större segrar i urval

Större segrar i urval: Matron Stakes (2008) · Colonial Trot (2009)

title: Externa länkar

Externa länkar: Explosive Matter hos Svensk Travsport


text:
# Metropia
Metropia är en svensk-dansk-norsk-finländsk animerad film med regi av Tarik Saleh och manus av Fredrik Edin, Stig Larsson och Tarik Saleh. Medverkande i filmen är bland andra Juliette Lewis, Vincent Gallo, Stellan Skarsgård, Alexander Skarsgård, Sofia Helin och Fredrik Eddari. Filmen är producerad av Kristina Åberg, Atmo. Filmen premiärvisades den 20 november 2009 på Stockholms filmfestival och hade biopremiär den 27 november 2009 i Sverige.

## Handling
Filmen är en dystopisk skildring av Europa år 2024, där oljan i princip är slut och kontinentens tunnelbanenät har byggts samman till ett gigantiskt nät vid namn Metron som drivs av koncernen Trexx.
Filmen handlar om Roger från Farsta, som helst inte vill åka Metron. Han tycker det är obehagligt och han hör röster. En dag kommer Roger makten på spåret och inser att hans liv styrs i minsta detalj. Han försöker bli fri, för det behöver han hjälp av Nina, eller är det så att hon behöver honom.

## Bakgrund
Manusförfattaren Fredrik Edin har berättat att idén till filmen uppstod ur en fantasi kring "hur skulle det se ut om hela världen styrdes av Storstockholms lokaltrafik med dåvarande trygghetschefen Kjell Hultman som envåldshärskare".

## Röster
- Vincent Gallo – Roger
- Alexander Skarsgård – Stefan
- Juliette Lewis – Nina
- Stellan Skarsgård – Ralph
- Sofia Helin – Anna
- Udo Kier – Ivan Bahn
- Shanti Roney – Karl
- Fares Fares – Firaz
- Fredrik Eddahri – Mehmet
- Doreen Månsson – asylsökare
- Indy Neidell – Wayne Marshal
- Joanna Mikolajczyk – röst i tunnelbanan
- Goran Marjanović – asylsökare
- Magnus Skogsberg – Roger's boss
- Lotta Bromé – nyhetsuppläsare
- Annelie Persson – reklam för Trexx
- Sandra Mansson – kontorsskvaller
- Michael Mansson – gamling som köper biljett
- Jon Wigfield – irriterad kund

- Övriga röster – Celestine Davidsson, Michel Voss, David Lenneman, Iacopo Patierno, Leonardo Sedevcic, Krister Linder, Mikael Olsen

title: Metropia

wikitext:
{{Faktamall film WD}}
'''''Metropia''''' är en [[Sverige|svensk]]-[[Danmark|dansk]]-[[Norge|norsk]]-[[Finland|finländsk]] [[animerad film]] med regi av [[Tarik Saleh]] och manus av [[Fredrik Edin]], [[Stig Larsson (författare)|Stig Larsson]] och Tarik Saleh. Medverkande i filmen är bland andra [[Juliette Lewis]], [[Vincent Gallo]], [[Stellan Skarsgård]], [[Alexander Skarsgård]], [[Sofia Helin]] och [[Fredrik Eddari]]. Filmen är producerad av [[Kristina Åberg]], [[Atmo]]. Filmen premiärvisades den [[20 november]] 2009 på [[Stockholms filmfestival]] och hade biopremiär den 27 november 2009 i Sverige.

== Handling ==
Filmen är en [[dystopi]]sk skildring av [[Europa]] år 2024, där oljan i princip är slut och kontinentens [[tunnelbana|tunnelbanenät]] har byggts samman till ett gigantiskt nät vid namn Metron som drivs av koncernen Trexx.

Filmen handlar om Roger från [[Farsta]], som helst inte vill åka Metron. Han tycker det är obehagligt och han hör röster. En dag kommer Roger makten på spåret och inser att hans liv styrs i minsta detalj. Han försöker bli fri, för det behöver han hjälp av Nina, eller är det så att hon behöver honom.

==Bakgrund==
Manusförfattaren [[Fredrik Edin]] har berättat att idén till filmen uppstod ur en fantasi kring "hur skulle det se ut om hela världen styrdes av [[Storstockholms lokaltrafik]] med dåvarande trygghetschefen Kjell Hultman som envåldshärskare".<ref>{{webbref |url=http://planka.nu/2009/12/15/gastkronika-fredrik-edin-om-metropia/ |titel=Gästkrönika: Fredrik Edin om Metropia |hämtdatum=3 juli 2014 |efternamn= |förnamn= |datum=15 december 2009 |verk= |utgivare=Planka.nu }}</ref>

== Röster ==
{{kolumner2}}
*[[Vincent Gallo]] – Roger
*[[Alexander Skarsgård]] – Stefan
*[[Juliette Lewis]] – Nina
*[[Stellan Skarsgård]] – Ralph
*[[Sofia Helin]] – Anna
*[[Udo Kier]] – Ivan Bahn
*[[Shanti Roney]] – Karl
*[[Fares Fares]] – Firaz
*[[Fredrik Eddahri]] – Mehmet
*[[Doreen Månsson]] – asylsökare
*[[Indy Neidell]] – Wayne Marshal
*[[Joanna Mikolajczyk]] – röst i tunnelbanan
*[[Goran Marjanovic|Goran Marjanović]] – asylsökare
*[[Magnus Skogsberg]] – Roger's boss
*[[Lotta Bromé]] – nyhetsuppläsare
*[[Annelie Persson]] – reklam för Trexx
*[[Sandy Mansson|Sandra Mansson]] – kontorsskvaller
*[[Michael Mansson]] – gamling som köper biljett
*[[Jon Wigfield]] – irriterad kund
{{kolumner-slut}}
*Övriga röster – [[Celestine Davidsson]], [[Michel Voss]], [[David Lenneman]], [[Iacopo Patierno]], [[Leonardo Sedevcic]], [[Krister Linder]], [[Mikael Olsen]]

== Källor ==
<references/>

== Externa länkar ==
* [http://www.youtube.com/watch?v=vLPD_9uFmVI Officiell trailer]
* {{SFDb|film=63500}}
* {{IMDb-titel|id=0985058}}
* [https://web.archive.org/web/20100819114115/http://www.theartofmetropia.com/ The Art of Metropia]

[[Kategori:Danska animerade filmer]]
[[Kategori:Norska animerade filmer]]
[[Kategori:Svenska animerade filmer]]
[[Kategori:Svenska science fiction-filmer]]
[[Kategori:Danska filmer 2009]]
[[Kategori:Finländska filmer 2009]]
[[Kategori:Norska filmer 2009]]
[[Kategori:Svenska filmer 2009]]
[[Kategori:Animerade filmer 2009]]
[[Kategori:Filmmanus av Stig Larsson]]
[[Kategori:Filmer i regi av Tarik Saleh]]

title: Teknisk information

Produktionsbolag: Zentropa

Distribution: Sandrew Metronome

Premiär: 3 september 2009 ( Filmfestivalen i Venedig ) 27 november 2009 ( Sverige )

Speltid: 80 minuter

Land: Finland · Sverige · Danmark · Norge

Språk: engelska

title: Mer information

Mer information: IMDb SFDb Elonet · Redigera Wikidata

title: Distribution

3 september 2009: (Filmfestivalen i Venedig)

27 november 2009: (Sverige)


text:
# Hamanumida icarus
Hamanumida icarus är en fjärilsart som beskrevs av Stoneham 1965. Hamanumida icarus ingår i släktet Hamanumida och familjen praktfjärilar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Hamanumida icarus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Hamanumida icarus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Praktfjärilar]]
| familia = Nymphalidae
| genus_sv =
| genus = [[Hamanumida]]
| species_sv =
| species = '''Hamanumida icarus'''
| taxon = Hamanumida icarus
| taxon_authority = Stoneham 1965
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Papilionoidea
| superfamilia_sv = [[Äkta dagfjärilar]]
| synonyms =
}}

'''''Hamanumida icarus'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av Stoneham 1965. ''Hamanumida icarus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Hamanumida]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[praktfjärilar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/hamanumida+icarus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om praktfjärilar}}

[[Kategori:Praktfjärilar]]
[[Kategori:Hamanumida|icarus]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Äkta dagfjärilar · Papilionoidea

Familj: Praktfjärilar · Nymphalidae

Släkte: Hamanumida

Art: Hamanumida icarus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Stoneham 1965


text:
# Anarrhotus fossulatus
Anarrhotus fossulatus är en spindelart som beskrevs av Simon 1902. Anarrhotus fossulatus ingår i släktet Anarrhotus och familjen hoppspindlar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Anarrhotus fossulatus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Anarrhotus fossulatus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Hoppspindlar]]
| familia = Salticidae
| genus_sv =
| genus = [[Anarrhotus]]
| species_sv =
| species = '''Anarrhotus fossulatus'''
| taxon = Anarrhotus fossulatus
| taxon_authority = [[Simon (auktor)|Simon]], 1902
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Anarrhotus fossulatus'''''<ref name = "col326774"/><ref name = "col326775"/> är en [[spindlar|spindel]]art som beskrevs av [[Simon (auktor)|Simon]] 1902. ''Anarrhotus fossulatus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Anarrhotus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[hoppspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/anarrhotus+fossulatus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col326774">Simon E. (1902a) Etudes arachnologiques. 32e. Memoire. LI. Descriptions  d'especes nouvelles de la famille des Salticidae (suite), Annales de la Société entomologique de France, Paris: 421</ref>
<ref name = "col326775">Prószynski J. (1984a) Remarks on Anarrhotus, Epeus and Plexippoides (Araneae, Salticidae), Annales zoologici, Warszawa: 37, 16: 401, illustrations 3-4</ref>
<ref name = "source">''SalticidDB: Global Species Database of Salticidae (Araneae)''. Prószynski J., 2010-08-23</ref>
</references>

[[Kategori:Hoppspindlar]]
[[Kategori:Anarrhotus|fossulatus]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Hoppspindlar · Salticidae

Släkte: Anarrhotus

Art: Anarrhotus fossulatus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Simon, 1902


text:
# Cheshire West and Chester
Cheshire West and Chester  är en enhetskommun i Cheshire i England,  Storbritannien. Kommunen har 361 694 invånare (2022). Administrativ huvudort är Ellesmere Port. I väster gränsar kommunen mot Wales.
Större orter i Cheshire West och Chester är: Chester, Ellesmere Port, Northwich och Winsford. Kommunen är indelad i 114 civil parishes för visst lokalt självstyre.

title: Cheshire West and Chester

wikitext:
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Cheshire West and Chester
| native_name          =
| other_name           =
| category             = [[Enhetskommun (England)|Enhetskommun]]
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                = Bridge Street, Chester.jpg
| image_caption        = [[Chester]]
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Storbritannien
| country_flag         = true
| state                = [[England]]
| state_type           = Riksdel
| commune              = [[Cheshire]]
| commune_type         = [[Englands ceremoniella grevskap|Ceremoniellt grevskap]]
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              = [[Ellesmere Port]]
| capital_type         = Administrativ<br>huvudort
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 = {{Stat/Storbritannien/Yta|E06000050}}
| area_note            = {{Stat/Storbritannien/Yta|ref}}
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           = {{Stat/Storbritannien/Befolkning|E06000050}}
| population_date      = {{Stat/Storbritannien/Befolkning|år}}
| population_note      = {{Stat/Storbritannien/Befolkning|ref}}
| population_density   = auto
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Coordinate Universal Time|UTC]]
| utc_offset           = +0
| timezone_DST         = [[British Summer Time|BST]]
| utc_offset_DST       = +1
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 = E06000050
| code_type            = [[GSS-kod]]
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = Cheshire West and Chester UK locator map.svg
| map_size             =
| map_caption          = Läge i grevskapet Cheshire
| map_locator          =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = 53.16
| long_d               = -2.73
| elevation            =
| timezone_label       = Europe/London
| iso_code             = {{#property:P300}}
}}
'''Cheshire West and Chester'''  är en [[Enhetskommun (England)|enhetskommun]] i [[Cheshire]] i [[England]],  [[Storbritannien]]. Kommunen har {{formatnum:{{Stat/Storbritannien/Befolkning|E06000050}}}} invånare ({{Stat/Storbritannien/Befolkning|år}}){{Stat/Storbritannien/Befolkning|ref}}. Administrativ huvudort är [[Ellesmere Port]]. I väster gränsar kommunen mot [[Wales]].

Större orter i Cheshire West och Chester är: [[Chester]], [[Ellesmere Port]], [[Northwich]] och [[Winsford]]. Kommunen är indelad i 114 [[civil parish]]es för visst lokalt självstyre.

== Källor ==
<references/>

== Externa länkar==
*{{commonscat|Cheshire West and Chester|Cheshire West and Chester}}

{{Nordvästra England}}

[[Kategori:Englands enhetskommuner]]
[[Kategori:Cheshire]]
[[Kategori:Kontrollbehov inkommande wikilänkar]]

Land: Storbritannien

Riksdel: England

Ceremoniellt grevskap: Cheshire

Administrativ · huvudort: Ellesmere Port

Area: 920 km²

Befolkningstäthet: 393 invånare/km²

Tidszon: UTC (UTC+0)

- sommartid: BST (UTC+1)

ISO 3166-2-kod: GB-CHW


text:
# Lomtjärnarna (Nås socken, Dalarna)
Lomtjärnarna är en sjö i Vansbro kommun i Dalarna och ingår i Dalälvens huvudavrinningsområde.

title: Lomtjärnarna (Nås socken, Dalarna)

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Lomtjärnarna
|alternativt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Dalarna
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Dalarnas län]]
|kommun =  [[Vansbro kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Dalarna]]
|socken= [[Nås socken]]

|nordliggrad =	60.26405
|östliggrad = 14.40139
|SWEREF_99_TM_N = 6680969
|SWEREF_99_TM_E = 466877

<!-- Sjödata -->
|area =
|arearef =
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd =
|höjdref =
|strandlinje =
|strandlinjeref =
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 668369-142230
|id_vattenförekomst =
|VYID =
|huvudavrinningsområde_id = 53000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID =
|utflöde=
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID =
|delavrinningsområde_namn =
|delavrinningsområde_areal =
|delavrinningsområde_areal_vattenytor =
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal =
|delavrinningsområde_biflödesordning =
|delavrinningsområde_utflöde =
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn =
|delavrinningsområde_VDRID =
|delavrinningsområde_avstånd_hav =
|delavrinningsområde_nedströms =
|delavrinningsområde_medelhöjd =
|delavrinningsområde_källor =

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 2
|vattendistrikt_id =
|natura_2000_id =
|öar =
|städer =

|fotnoter =

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Lomtjärnarna''' är en [[sjö]] i [[Vansbro kommun]] i [[Dalarna]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|53000}}.

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Vansbro kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-08}}

[[Kategori:Insjöar i Dalälvens avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Dalarna]]
[[Kategori:Insjöar i Vansbro kommun]]

title: Lomtjärnarna · Insjö

Land: Sverige

Län: Dalarnas län

Kommun: Vansbro kommun

Landskap: Dalarna

Socken: Nås socken

title: Flöden

Huvudavrinningsområde: Dalälvens huvudavrinningsområde (53000)

title: Övrigt

Limnisk ekoregion: Norrlands inland, under trädgränsen över högsta kustlinjen


text:
# Cyanea parvifolia
Cyanea parvifolia är en klockväxtart som först beskrevs av Charles Noyes Forbes, och fick sitt nu gällande namn av Lammers, Givnish och Kenneth J. Sytsma. Cyanea parvifolia ingår i släktet Cyanea, och familjen klockväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Cyanea parvifolia

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|klockväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Cyanea parvifolia''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Asterordningen]]
| ordo = Asterales
| familia_sv = [[Klockväxter]]
| familia = Campanulaceae
| genus_sv =
| genus = [[Cyanea (växter)|Cyanea]]
| species_sv =
| species = '''Cyanea parvifolia'''
| taxon = Cyanea parvifolia
| taxon_authority = ([[Charles Noyes Forbes|C.N.Forbes]]) Lammers, Givnish & [[Kenneth J. Sytsma|Sytsma]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Rollandia parvifolia'' <small>[[Charles Noyes Forbes|C.N.Forbes]]</small>
}}

'''''Cyanea parvifolia'''''<ref name = "C132"/> är en [[klockväxter|klockväxt]]art som först beskrevs av [[Charles Noyes Forbes]], och fick sitt nu gällande namn av Lammers, Givnish och [[Kenneth J. Sytsma]]. ''Cyanea parvifolia'' ingår i [[släkte]]t ''[[Cyanea (växter)|Cyanea]]'', och [[familj (biologi)|familjen]] [[klockväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9779210|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Lammers, Givnish & Sytsma, 1993 ''In: Novon 3: 439''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Cyanea parvifolia|''Cyanea parvifolia''}}

{{Robotskapad stub om klockväxter}}

[[Kategori:Klockväxter]]
[[Kategori:Cyanea (Campanulaceae)|parvifolia]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Asterordningen · Asterales

Familj: Klockväxter · Campanulaceae

Släkte: Cyanea

Art: Cyanea parvifolia

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Cyanea parvifolia

Auktor: (C.N.Forbes) Lammers, Givnish & Sytsma

title: Synonymer

Synonymer: Rollandia parvifolia C.N.Forbes


text:
# Out of Order
Out of Order är ett musikalbum av Rod Stewart utgivet i maj 1988.
Albumet fick ett positivt mottagande efter att Stewart tidigare under 1980-talet utgivit en rad mindre lyckade album. Det nådde #20 på Billboards popalbumlista, och blev Stewarts bäst säljande album under 1980-talet. Det innehåller hitsinglarna Lost In You, Forever Young, Crazy About Her och My Heart Can't Tell You No. Den sistnämnda, som blev den mest framgångsrika, hade redan i början av året utgivits i svensk version av Monica Törnell på albumet Månfred.

## Låtlista
1. Lost In You (Stewart, Taylor)
2. The Wild Horse (Stewart, Taylor)
3. Lethal Dose Of Love (Stewart, Taylor)
4. Forever Young (Cregan, Savigar, Stewart)
5. My Heart Can't Tell You No (Climie, Morgan)
6. Dynamite (Stewart)
7. Nobody Knows You When You're Down And Out (Cox)
8. Crazy About Her (Cregan, Hitchings, Stewart)
9. Try A Little Tenderness (Campbell, Connelly, Woods)
10. When I Was Your Man (Savigar, Stewart)
11. Almost Illegal (Stewart, Taylor)

title: Out of Order

wikitext:
'''Out of Order''' är ett [[musikalbum]] av [[Rod Stewart]] utgivet i maj [[1988]].

Albumet fick ett positivt mottagande efter att Stewart tidigare under 1980-talet utgivit en rad mindre lyckade album. Det nådde #20 på [[Billboard]]s popalbumlista, och blev Stewarts bäst säljande album under 1980-talet. Det innehåller hitsinglarna ''Lost In You'', ''Forever Young'', ''Crazy About Her'' och ''My Heart Can't Tell You No''. Den sistnämnda, som blev den mest framgångsrika, hade redan i början av året utgivits i svensk version av [[Monica Törnell]] på albumet [[Månfred]].

== Låtlista ==
#Lost In You (Stewart, Taylor)
#The Wild Horse (Stewart, Taylor)
#Lethal Dose Of Love (Stewart, Taylor)
#Forever Young (Cregan, Savigar, Stewart)
#My Heart Can't Tell You No (Climie, Morgan)
#Dynamite (Stewart)
#Nobody Knows You When You're Down And Out (Cox)
#Crazy About Her (Cregan, Hitchings, Stewart)
#Try A Little Tenderness (Campbell, Connelly, Woods)
#When I Was Your Man (Savigar, Stewart)
#Almost Illegal (Stewart, Taylor)

== Externa länkar ==
*[http://www.rodstewartfanclub.com/about_rod/disco/album_detail.php?album_id=16 http://www.rodstewartfanclub.com/about_rod/disco/album_detail.php?album_id=16]

[[Kategori:Musikalbum 1988]]
[[Kategori:Album av Rod Stewart]]


text:
# Eccoptomera sibirica
Eccoptomera sibirica är en tvåvingeart som beskrevs av Gorodkov 1966. Eccoptomera sibirica ingår i släktet Eccoptomera och familjen myllflugor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eccoptomera sibirica

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Eccoptomera sibirica''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Myllflugor]]
| familia = Heleomyzidae
| genus_sv =
| genus = [[Eccoptomera]]
| species_sv =
| species = '''Eccoptomera sibirica'''
| taxon = Eccoptomera sibirica
| taxon_authority = Gorodkov, 1966
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Eccoptomera sibirica'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av Gorodkov 1966. ''Eccoptomera sibirica'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eccoptomera]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[myllflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/eccoptomera+sibirica/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Myllflugor]]
[[Kategori:Eccoptomera|sibirica]]

title: Systematik

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Myllflugor · Heleomyzidae

Släkte: Eccoptomera

Art: Eccoptomera sibirica

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Gorodkov, 1966


text:
# Ljusskär (Lemland, Åland)
Ljusskär är ett skär i Åland (Finland). Det ligger i Skärgårdshavet och i kommunen Lemland i landskapet Åland, i den sydvästra delen av landet. Ön ligger nära Mariehamn och omkring 280 kilometer väster om Helsingfors.
Öns area är 3 hektar och dess största längd är 280 meter i nord-sydlig riktning. Närmaste större samhälle är Mariehamn, 6,6 km nordväst om Ljusskär.

title: Ljusskär (Lemland, Åland)

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Åland|datum=2015-12}}
{{för|Ljusskär}}
{{geobox
| Island
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name            = Ljusskär
| native_name     =
| other_name      =
| category        = Skär
| etymology       =
<!-- *** Bild *** -->
| image           =
| image_caption   =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country         = Åland
| country_flag    = true
| state           = [[Åland]]
| region          =
| district        =
| municipality    = [[Lemland]]
| range           =
<!-- *** Läge och höjd *** -->
| location        =
| area            = 0.03
| length          = 0.28
| length_orientation= nord-sydlig
| elevation       =
| elevation_note  =
| prominence      =
| prominence_note =
| lat_d           = 60.04438
| lat_m           =
| lat_s           =
| lat_NS          =
| long_d          = 19.9909
| long_m          =
| long_s          =
| long_EW         =
<!-- *** Egenskaper *** -->
| geology         =
| orogeny         =
| period          =
| biome           =
| plant           =
| animal          =
<!-- *** Tillgänglighet och bestigning *** -->
| public          =
| access          =
| ascent          =
| ascent_date     =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free            =
| free_type       =
<!-- *** Kartor *** -->
| map             = {{Kartposition Åland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption     =
| map_locator_x   =
| map_locator_y   =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes       =
| timezone_label  = Europe/Mariehamn
| utc_offset      = +2
| utc_offset_DST  = +3
| timezone        = [[Eastern European Time|EET]]
| timezone_DST    = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
| geonames        = 3336321
| map_locator     = Åland
}}

'''Ljusskär'''<ref name=LMVnamn/> är <!--T.RK-->ett [[Skär (landområde)|skär]] i [[Åland]] ([[Finland]]).<ref name = "gn3336321"/> Det ligger i [[Skärgårdshavet]]<ref name="hav"/> och i kommunen [[Lemland]]<ref name="lmvkommun"/> i [[Landskap i Finland|landskapet]] [[Åland]], i den sydvästra delen av landet. Ön ligger nära [[Mariehamn]] och omkring 280 kilometer väster om [[Helsingfors]].

Öns area är 3 [[hektar]] och dess största längd är 280 meter i nord-sydlig riktning.<ref name="lmvTk"/> Närmaste större samhälle är [[Mariehamn]], {{formatnum:6.6}} km nordväst om Ljusskär.

== Källor ==
<references>
<ref name=LMVnamn>Lantmäteriverket: ''Kartnamnen 1:25 000'', fil hämtad från [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data] 2017-03-17</ref>
<ref name=hav>[[Helsingforskonventionen]]s uppdelning av Östersjön enligt [http://www.helcom.fi/Lists/Publications/Att4_Monitoring%20and%20assessment%20strategy.pdf denna karta] {{Wayback|url=http://www.helcom.fi/Lists/Publications/Att4_Monitoring%20and%20assessment%20strategy.pdf |date=20170309060612 }} (hämtad 2017-03-08).</ref>
<ref name="lmvkommun">Baserat på polygon från [[Lantmäteriverket]]s [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data]</ref>
<ref name=lmvTk>Lantmäteriverket: ''Terrängkarta 1:100 000'', hämtad 2017-02-21 från [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data]</ref>
<ref name = "gn3336321">[{{Geonameslänk|gnid=3336321|name=ljusskar}} Ljusskär] at [{{Geonamesabout}} GeoNames.Org (cc-by)]; post uppdaterad 2010-09-27; databasdump nerladdad 2015-12-01</ref>
</references>

[[Kategori:Skär i Åland]]
[[Kategori:Öar i Lemland]]
[[Kategori:Åländska öar i Skärgårdshavet]]

Land: Åland

Delstat: Åland

Kommun: Lemland

Längd: 0,28 km (nord-sydlig)

Tidszon: EET (UTC+2)

- sommartid: EEST (UTC+3)