text:
# Mūsālān
Mūsālān (persiska: موسالان) är en ort i Iran.   Den ligger i provinsen Västazarbaijan, i den nordvästra delen av landet, 500 km väster om huvudstaden Teheran. Mūsālān ligger 1 246 meter över havet och antalet invånare är 572.
Terrängen runt Mūsālān är huvudsakligen kuperad, men åt nordost är den bergig. Mūsālān ligger nere i en dal. Runt Mūsālān är det ganska tätbefolkat, med 80 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Ālvātān, 6,3 km väster om Mūsālān. Trakten runt Mūsālān består till största delen av jordbruksmark.

title: Mūsālān

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Iran|datum=2016-09}}
{{geobox
| 1                                 = Settlement

| name                              = Mūsālān
| native_name                       = موسالان
| other_name                        =
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =

| image                             =
| image_caption                     =

| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =

| country                           = Iran
| country_flag                      = true
| state                             = [[Västazarbaijan]]
| state_type                        = Provins
| region                            =
| region_type                       =
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =

| part                              =
| landmark                          =
| river                             =

| location                          =
| elevation                         = 1246
| lat_d                             = 36.3779
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = 45.4021
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =

| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =

| population                        = 572
| population_date                   =
| population_note                   = från enwiki
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =

| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =

| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =

| timezone                          = [[Iran Standard Time|IRST]]
| utc_offset                        = +3:30
| timezone_DST                      = [[Iran Daylight Time|IRDT]]
| utc_offset_DST                    = +4:30
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =

| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =

| map                               = {{Kartposition Iran|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Iran
| map_locator                       = Iran
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =

| website                           =

| footnotes                         =
| timezone_label                    = Asia/Tehran
}}

'''Mūsālān''' ([[persiska]]: '''موسالان''') är en [[ort]] i [[Iran]].<ref name = "gn3310"/>   Den ligger i provinsen [[Västazarbaijan]], i den nordvästra delen av landet, {{formatnum:500}} km väster om huvudstaden [[Teheran]]. Mūsālān ligger {{formatnum:1246}} meter över havet{{anmärkning|Framräknat ur höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} och antalet invånare är {{formatnum:572}}.<ref name = "enwiki"/>

Terrängen runt Mūsālān är huvudsakligen kuperad, men åt nordost är den bergig. Mūsālān ligger nere i en dal.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 km radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} Runt Mūsālān är det ganska tätbefolkat, med {{formatnum:80}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Närmaste större samhälle är [[Ālvātān]], {{formatnum:6.3}} km väster om Mūsālān. Trakten runt Mūsālān består till största delen av [[jordbruksmark]].<ref name = "nasalandcover"/>
== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn3310">[{{Geonameslänk|gnid=3310|name=musalan}} Mūsālān] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-16; databasdump nerladdad 2016-08-15</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "enwiki">(uppgift tagen från enwiki 2015-07-18)</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>

</references>

[[Kategori:Orter i Västazarbaijan]]

Land: Iran

Provins: Västazarbaijan

Folkmängd: 572från enwiki

Tidszon: IRST (UTC+3:30)

- sommartid: IRDT (UTC+4:30)


text:
# Tilapia margaritacea
Tilapia margaritacea är en fiskart som beskrevs av Boulenger, 1916. Tilapia margaritacea ingår i släktet Tilapia och familjen Cichlidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Tilapia margaritacea

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fisk|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Tilapia margaritacea''
| status = LC
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Strålfeniga fiskar]]
| classis = Actinopterygii
| ordo_sv = [[Abborrartade fiskar]]
| ordo = Perciformes
| familia_sv =
| familia = [[Cichlidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Tilapia]]
| species_sv =
| species = '''Tilapia margaritacea'''
| taxon = Tilapia margaritacea
| taxon_authority = Boulenger, 1916
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| superclassis = Osteichthyes
| superclassis_sv = [[Benfiskar]]
| synonyms = ''Tilapia kottae'' (non Lönnberg, 1904)<ref name = "col486097"/>
''Tilapia tholloni'' (non Sauvage, 1884)<ref name = "col486097"/>
| status_ref = <ref name = "iucn"/>
}}

'''''Tilapia margaritacea'''''<ref name = "col486097"/> är en [[fiskar|fisk]]art som beskrevs av Boulenger, 1916. ''Tilapia margaritacea'' ingår i [[släkte]]t ''[[Tilapia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Cichlidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> [[IUCN]] kategoriserar arten globalt som [[livskraftig]].<ref name = "iucn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/tilapia+margaritacea/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col486097">Teugels, G.G. and D.F.E. Thys van den Audenaerde (1991) Tilapia., p. 482-508. In J. Daget, J.-P. Gosse, G.G. Teugels and D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussels; MRAC, Tervuren; and ORSTOM, Paris. Vol. 4.</ref>
<ref name = "source">''FishBase''. Froese R. & Pauly D. (eds), 2011-06-14</ref>
<ref name = "iucn">{{IUCN2012.2| assessors = | år = 2010| id = 181583| titel = Tilapia margaritacea| hämtdatum = 2012-10-24}}</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om abborrartade fiskar}}

[[Kategori:Abborrartade fiskar]]
[[Kategori:Tilapia|margaritacea]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Överklass: Benfiskar · Osteichthyes

Klass: Strålfeniga fiskar · Actinopterygii

Ordning: Abborrartade fiskar · Perciformes

Familj: Cichlidae

Släkte: Tilapia

Art: Tilapia margaritacea

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Tilapia margaritacea

Auktor: Boulenger, 1916

title: Synonymer

Synonymer: Tilapia kottae (non Lönnberg, 1904) · Tilapia tholloni (non Sauvage, 1884)

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Koartikulation
Koartikulation (lat. co 'sam', articulare 'artikulera') betecknar talrörelsernas överlappningar vid angränsande talljud. När man pratar normalt så står talapparaten i princip aldrig still, utan alla (aktiva) artikulatorer (läpparna, underkäken, gomseglet, olika delar av tungan) rör sig mer eller mindre ständigt. Koartikulation förekommer i allt tal, men graden av koartikulation varierar på grund av faktorer som talhastighet eller talstil.

## Typer av koartikulation
Det finns två typer eller "riktningar" av koartikulation, anticipatorisk koartikulation och perseveratorisk koartikulation. Vid artikulation av ett ljud börjar vissa artikulatorer (främst de som inte är så viktiga för den aktuella artikulationen) redan att inta sin position för nästa ljud. Detta är så kallad anticipatorisk koartiulation (eller regressiv, eftersom ett ljud påverkas av det följande ljudet). En artikulator som behövdes för ett föregående ljud, men inte för det aktuella ljudet, behöver inte inta en ny position, så länge inte den gamla positionen är särskilt ansträngande att hålla och den inte stör det aktuella ljudet. Detta är så kallad perseveratorisk koartikulation (eller progressiv, eftersom ett ljud påverkar det följande ljudet; eller carry-over coarticulation). Koartikulation gäller förstås även alla andra artikulatorer, och kan i princip sträcka sig över flera talljud, även över ordgränser. Koartikulation gäller inte bara samspelet av flera artikulatorer, utan förekommer även hos en enskild artikulator. I vissa fall är det svårt att höra koartikulationen, eftersom vi är så vana vid den. Även om det är svårt att höra koartikulationen, så finns det alltid spår i akustiken, som oftast är lätta att se i ett spektrogram.

## Exempel
Anticipatorisk koartikulation: Titta i en spegel och uttala de två orden "sil" och "syl". S:et i "sil" har ingen läpprundning, men i "syl" uttalas s:et med en kraftig läpprundning – nämligen den som vi behöver för att säga det följande ljudet "y". Det spelar ingen roll för det svenska s:et om det uttalas med en eller utan läpprundning, så följande vokalens läpprundning får gärna börja lite tidigare.
Perseveratorisk koartikulation: Y:ets läpprundning i "syl" får stanna kvar även i det följande l:et; medan l:et i "sil" inte uttalas med en läpprundning. När man säger orden "tik" och "tak" så utför tungan olika rörelser för att nå k:et i "tik" jämfört med "tak"; och tungryggens kontakt med gommen – som bildas för k:et – kommer att finnas längre fram i munnen i "tik" jämfört med "tak".
Om du lyssnar noga hör du koartikulationen.

## Förklaring
En generell förklaring till koartikulation är att man inte kan byta position på ett föremål på nolltid – artikulatorerna är tröga och behöver tid för att kunna ställa om sig för att producera ett nytt språkljud. Dessutom tenderar talare att artikulera så effektivt som möjligt; alltför snabba och många rörelser är alltför ansträngande. Istället brukar man ta det lite lugnare genom att röra vissa artikulatorer lite tidigare, eller låta andra stanna kvar lite längre, så länge det inte påverkar kvaliteten hos de angränsande ljuden alltför mycket.

## Relaterade begrepp
Ibland ställs ett likhetstecken mellan koartikulation och assimilation. Men ibland anses assimilation vara ett fonologiskt fenomen, medan koartikulation anses då som ett fonetiskt fenomen. En assimilation kan oftast anses vara en följd av en koartikulation. Men det finns typer av assimilation (till exempel fjärrassimilation), där den här relationen inte håller särskilt övertygande.
Det engelska begreppet coarticulation (eller co-articulation) är inte samma sak som begreppet koartikulation på svenska (eller tyska). Coarticulation har två betydelser: koartikulation och samordnad artikulation.

## Begreppets historia
Begreppet koartikulation (ty. Koartikulation) användes först av Menzerath och de Lacerda (1933). De upptäckte fenomenet när de undersökte artikulatorernas rörelser. Tidigare trodde man att tal skulle produceras som en strikt följd av enskilda ljud, där varje ljud består av tre faser: ty. Anglitt, Stellung, Abglitt (sv. inglidning, position, utglidning), och ett ljuds Anglitt skulle börja först när det föregående ljudets Abglitt är över. Men koartikulation innebär – om man vill använda de här termerna – att det i princip inte finns någon Stellung, och ljudens Anglitt och Abglitt överlappar betydligt.
Menzerath och de Lacerda använde termen koartikulation bara när det gällde samspelet av (minst) två artikulatorer. När det gäller en enskild artikulator som anpassar sin position på grund av ett angränsade ljud, så använde de termen Steuerung istället (sv. styrning; översättas till engelska som articulatory control). Men idag brukar termen koartikulation täcka även Steuerung (se "tik/ tak" exempel ovan).
Koartikulation (engl. coarticulation) upptäcktes även en gång till av Potter, Kopp och Green (1947), men den här gången på grund av överlappningar i akustiken (synbara i ett spektrogram).
Koartikulation spelar en stor roll i fonetisk forskning även idag. Fenomet har en stark affiliation till problemet med invarians i talet, som ännu inte kan anses vara löst.

title: Koartikulation

wikitext:
'''Koartikulation''' (lat. ''co'' 'sam', ''articulare'' 'artikulera') betecknar talrörelsernas överlappningar vid angränsande talljud. När man pratar normalt så står [[talapparaten]] i princip aldrig still, utan alla (aktiva) [[artikulator]]er ([[läpparna]], [[underkäken]], [[gomseglet]], olika delar av [[tungan]]) rör sig mer eller mindre ständigt. Koartikulation förekommer i allt tal, men graden av koartikulation varierar på grund av faktorer som talhastighet eller talstil.

== Typer av koartikulation ==

Det finns två typer eller "riktningar" av koartikulation, ''anticipatorisk koartikulation'' och ''perseveratorisk koartikulation''. Vid artikulation av ett ljud börjar vissa artikulatorer (främst de som inte är så viktiga för den aktuella artikulationen) redan att inta sin position för nästa ljud. Detta är så kallad anticipatorisk koartiulation (eller regressiv, eftersom ett ljud påverkas av det följande ljudet). En artikulator som behövdes för ett föregående ljud, men inte för det aktuella ljudet, behöver inte inta en ny position, så länge inte den gamla positionen är särskilt ansträngande att hålla och den inte stör det aktuella ljudet. Detta är så kallad perseveratorisk koartikulation (eller progressiv, eftersom ett ljud påverkar det följande ljudet; eller carry-over coarticulation). Koartikulation gäller förstås även alla andra artikulatorer, och kan i princip sträcka sig över flera talljud, även över ordgränser. Koartikulation gäller inte bara samspelet av flera artikulatorer, utan förekommer även hos en enskild artikulator. I vissa fall är det svårt att höra koartikulationen, eftersom vi är så vana vid den. Även om det är svårt att höra koartikulationen, så finns det alltid spår i akustiken, som oftast är lätta att se i ett [[spektrogram]].

== Exempel ==

Anticipatorisk koartikulation: Titta i en spegel och uttala de två orden "sil" och "syl". S:et i "sil" har ingen läpprundning, men i "syl" uttalas s:et med en kraftig läpprundning – nämligen den som vi behöver för att säga det följande ljudet "y". Det spelar ingen roll för det svenska s:et om det uttalas med en eller utan läpprundning, så följande vokalens läpprundning får gärna börja lite tidigare.

Perseveratorisk koartikulation: Y:ets läpprundning i "syl" får stanna kvar även i det följande l:et; medan l:et i "sil" inte uttalas med en läpprundning. När man säger orden "tik" och "tak" så utför tungan olika rörelser för att nå k:et i "tik" jämfört med "tak"; och tungryggens kontakt med gommen – som bildas för k:et – kommer att finnas längre fram i munnen i "tik" jämfört med "tak".

Om du lyssnar noga hör du koartikulationen.

== Förklaring ==

En generell förklaring till koartikulation är att man inte kan byta position på ett föremål på nolltid – artikulatorerna är tröga och behöver tid för att kunna ställa om sig för att producera ett nytt språkljud. Dessutom tenderar talare att artikulera så effektivt som möjligt; alltför snabba och många rörelser är alltför ansträngande. Istället brukar man ta det lite lugnare genom att röra vissa artikulatorer lite tidigare, eller låta andra stanna kvar lite längre, så länge det inte påverkar kvaliteten hos de angränsande ljuden alltför mycket.

== Relaterade begrepp ==

Ibland ställs ett likhetstecken mellan koartikulation och [[assimilation (lingvistik)|assimilation]]. Men ibland anses assimilation vara ett [[fonologi|fonologiskt]] fenomen, medan koartikulation anses då som ett [[fonetik|fonetiskt]] fenomen. En [[assimilation (lingvistik)|assimilation]] kan oftast anses vara en följd av en koartikulation. Men det finns typer av [[assimilation (lingvistik)|assimilation]] (till exempel fjärrassimilation), där den här relationen inte håller särskilt övertygande.

Det engelska begreppet ''[[:en:coarticulation|coarticulation]]'' (eller co-articulation) är inte samma sak som begreppet koartikulation på svenska (eller tyska). Coarticulation har två betydelser: ''koartikulation'' och ''[[samordnad artikulation]]''.

== Begreppets historia ==

Begreppet koartikulation (ty. [[:de:Koartikulation|Koartikulation]]) användes först av Menzerath och de Lacerda (1933). De upptäckte fenomenet när de undersökte artikulatorernas rörelser. Tidigare trodde man att tal skulle produceras som en strikt följd av enskilda ljud, där varje ljud består av tre faser: ty. ''Anglitt, Stellung, Abglitt'' (sv. inglidning, position, utglidning), och ett ljuds ''Anglitt'' skulle börja först när det föregående ljudets ''Abglitt'' är över. Men koartikulation innebär – om man vill använda de här termerna – att det i princip inte finns någon ''Stellung'', och ljudens ''Anglitt'' och ''Abglitt'' överlappar betydligt.

Menzerath och de Lacerda använde termen koartikulation bara när det gällde samspelet av (minst) två artikulatorer. När det gäller en enskild artikulator som anpassar sin position på grund av ett angränsade ljud, så använde de termen ''Steuerung'' istället (sv. styrning; översättas till engelska som ''articulatory control''). Men idag brukar termen koartikulation täcka även Steuerung (se "tik/ tak" exempel ovan).

Koartikulation (engl. [[:en:coarticulation|coarticulation]]) upptäcktes även en gång till av Potter, Kopp och Green (1947), men den här gången på grund av överlappningar i [[akustik|akustiken]] (synbara i ett [[spektrogram]]).

Koartikulation spelar en stor roll i fonetisk forskning även idag. Fenomet har en stark affiliation till [[invariansproblemet|problemet med invarians i talet]], som ännu inte kan anses vara löst.

== Referenser ==

* Engstrand, O. (2004): ''Fonetikens Grunder''. Lund: Studentlitteratur.
* Menzerath, P. & A. de Lacerda (1933): ''Koartikulation, Steuerung und Lautabgrenzung''. Berlin, Bonn: Ferd. Dümmlers Verlag.
* Potter, R., G. Kopp & H. Green (1947): ''Visible Speech''. New York.

== Externa länkar ==

* [https://web.archive.org/web/20060420074343/http://www.studentlitteratur.se/o.o.i.s/5195 Ljudexempel till Engstrand (2004)]
* [http://www.phonetik.uni-muenchen.de/~kirsten/MachelettDISS/Machelett.TheorieKoar.html Mycket mer om koartikulation (på tyska)]

[[Kategori:Fonetik]]


text:
# Jiřina Kadlecová
Jiřina Kadlecová, född den 1 juni 1948 i Prag, Tjeckien, är en tjeckoslovakisk landhockeyspelare.
Hon tog OS-silver i damernas landhockeyturnering i samband med de olympiska landhockeytävlingarna 1980 i Moskva.

title: Jiřina Kadlecová

wikitext:
{{Faktamall biografi WD}}
{{MedaljStart|}}
{{MedaljSport|[[Landhockey]], damer}}
{{MedaljOS}}
{{MedaljSilver|[[Olympiska sommarspelen 1980|Moskva 1980]]|[[damernas turnering i landhockey vid olympiska sommarspelen 1980|Landhockey]]}}
{{MedaljSlut}}
'''Jiřina Kadlecová''', född den [[1 juni]] [[1948]] i [[Prag]], [[Tjeckien]], är en tjeckoslovakisk [[landhockey|landhockeyspelare]].

Hon tog [[damernas turnering i landhockey vid olympiska sommarspelen 1980|OS-silver i damernas landhockeyturnering]]<ref>http://www.sports-reference.com/olympics/summer/1980/HOK/womens-hockey.html {{Wayback|url=http://www.sports-reference.com/olympics/summer/1980/HOK/womens-hockey.html |date=20120604060908 }} {{en icon}}</ref> i samband med [[landhockey vid olympiska sommarspelen 1980|de olympiska landhockeytävlingarna 1980]] i [[Moskva]].

==Referenser==
<references/>
==Källor==
*{{enwp|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Jiřina_Kadlecová&oldid=545757617|artikel=Jiřina Kadlecová|datum=20 mars 2013}}
==Externa länkar==
*[http://www.sports-reference.com/olympics/athletes/ka/jirina-kadlecova-1.html Sports-reference.com] {{en icon}}

{{Tjeckoslovakiens damlandslag i landhockey vid olympiska sommarspelen 1980}}

{{STANDARDSORTERING:Kadlecova, Jirina}}
[[Kategori:Tjeckoslovakiska landhockeyspelare]]
[[Kategori:Tjeckoslovakiska olympiska silvermedaljörer]]
[[Kategori:Olympiska silvermedaljörer 1980]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 1980 från Tjeckoslovakien]]
[[Kategori:Tävlande i landhockey vid olympiska sommarspelen 1980]]
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Födda 1948]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Idrottare från Prag]]

Född: 1 juni 1948 (76 år) · Prag

Medborgare i: Tjeckien och Tjeckoslovakien

Sysselsättning: Landhockeyspelare

title: Olympiska spel

Silver: Moskva 1980 · Landhockey


text:
# Koppelisaari (ö i Södra Savolax, S:t Michel, lat 61,43, long 28,08)
Koppelisaari är en ö i Finland. Den ligger i sjön Saimen och i kommunen Puumala i den ekonomiska regionen  S:t Michel och landskapet Södra Savolax, i den södra delen av landet, 220 km nordost om huvudstaden Helsingfors. Öns area är 0,5 hektar och dess största längd är 100 meter i nord-sydlig riktning.

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Finland|datum=2016-05}}
{{för|Koppelisaari}}
{{geobox
| Island
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                    = Koppelisaari
| native_name             =
| other_name              =
| category                = Ö
| etymology               =
| nickname                =
<!-- *** Bild *** -->
| image                   =
| image_caption           =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                 = Finland
| country_flag            = true
| state                   = [[Södra Savolax]]
| state_type              = Landskap
| region                  = [[S:t Michels ekonomiska region|S:t Michel]]
| region_type             = [[Ekonomisk region (Finland)|Ekonomisk region]]
| district                =
| district_type           =
| municipality            = [[Puumala]]
| municipality_type       =
<!-- *** Tillhörighet, föremål inom området mm *** -->
| parent                  =
| lake                     = [[Saimen]] (egentliga)
| lake_type               = Sjö
| border                  =
| part                    =
| city                    =
| capital                 =
| landmark                =
| river                   =
<!-- *** Läge *** -->
| location                =
| lat_d                   = 61.42501
| lat_m                   =
| lat_s                   =
| lat_NS                  =
| long_d                  = 28.07852
| long_m                  =
| long_s                  =
| long_EW                 =
| highest                 =
| highest_location        =
| highest_region          =
| highest_country         =
| highest_elevation       =
| highest_lat_d           =
| highest_lat_m           =
| highest_lat_s           =
| highest_lat_NS          =
| highest_long_d          =
| highest_long_m          =
| highest_long_s          =
| highest_long_EW         =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                  = 0.1
| length_orientation      = nord-sydlig
| width                   =
| width_orientation       =
| height                  =
| area                    = 0.005
<!-- *** Befolkning *** -->
| population              =
| population_date         =
| population_note         =
| population_density      =
| population_density_note =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public                  =
| access                  =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| timezone_DST            = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
| utc_offset_DST          = +3
| postal_code             =
| area_code               =
| code                    =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                    =
| free_type               =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                     = {{Kartposition Finland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption             = Läge i Finland
| map_locator             = Finland
| map_locator_x           =
| map_locator_y           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes               =
| elevation               =
| timezone_label          = Europe/Helsinki
| geonames                = 10087977
}}

'''Koppelisaari'''<ref name="LMVnamn"/> är <!--T.ISL-->en [[ö (landområde)|ö]] i [[Finland]].<ref name = "gn10087977"/> Den ligger i sjön [[Saimen]]<ref name="jarvi10"/> och i kommunen [[Puumala]]<ref name="lmvkommun"/> i den [[Ekonomisk region (Finland)|ekonomiska regionen]] <!--ADM2--> [[S:t Michels ekonomiska region|S:t Michel]] och landskapet <!--ADM1-->[[Södra Savolax]], i den södra delen av landet, {{formatnum:220}} km nordost om huvudstaden [[Helsingfors]]. Öns area är {{formatnum:0.5}} [[hektar]] och dess största längd är 100 meter i nord-sydlig riktning.<ref name="jarvi10"/>

== Källor ==
<references>
<ref name="LMVnamn">Lantmäteriverket: ''Kartnamnen 1:25 000'', fil hämtad från [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data] 2017-03-17</ref>
<ref name="lmvkommun">Baserat på polygon från [[Lantmäteriverket]]s [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data]</ref>
<ref name="jarvi10">Baserat på sjöpolygon från [http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Paikkatietoaineistot Finlands miljöcentral, SYKE]: shape-fil: Ranta10 - Järvet (2016-11-29)</ref>
<ref name = "gn10087977">[{{Geonameslänk|gnid=10087977|name=koppelisaari}} Koppelisaari] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2015-02-13; databasdump nerladdad 2016-04-24</ref>
</references>

[[Kategori:Öar i Puumala]]
[[Kategori:Öar i Saimen]]

Land: Finland

Landskap: Södra Savolax

Ekonomisk region: S:t Michel

Kommun: Puumala

Sjö: Saimen (egentliga)

Längd: 0,1 km (nord-sydlig)

Tidszon: EET (UTC+2)

- sommartid: EEST (UTC+3)


text:
# Pterygoplichthys
Pterygoplichthys är ett släkte av fiskar. Pterygoplichthys ingår i familjen Loricariidae.
Kladogram enligt Catalogue of Life:
| Pterygoplichthys | \| \| Pterygoplichthys anisitsi \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys disjunctivus \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys etentaculatus \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys gibbiceps \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys joselimaianus \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys lituratus \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys multiradiatus \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys pardalis \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys parnaibae \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys punctatus \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys scrophus \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys undecimalis \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys weberi \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys xinguensis \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys zuliaensis \| \| \| \| |
|                  | \| \| Pterygoplichthys anisitsi \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys disjunctivus \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys etentaculatus \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys gibbiceps \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys joselimaianus \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys lituratus \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys multiradiatus \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys pardalis \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys parnaibae \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys punctatus \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys scrophus \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys undecimalis \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys weberi \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys xinguensis \| \| \| \| \| \| Pterygoplichthys zuliaensis \| \| \| \| |
|                  | Pterygoplichthys anisitsi                                                                                |
|                  |                                                                                |
|                  | Pterygoplichthys disjunctivus                                                                                |
|                  |                                                                                |
|                  | Pterygoplichthys etentaculatus                                                                                |
|                  |                                                                                |
|                  | Pterygoplichthys gibbiceps                                                                                |
|                  |                                                                                |
|                  | Pterygoplichthys joselimaianus                                                                                |
|                  |                                                                                |
|                  | Pterygoplichthys lituratus                                                                                |
|                  |                                                                                |
|                  | Pterygoplichthys multiradiatus                                                                                |
|                  |                                                                                |
|                  | Pterygoplichthys pardalis                                                                                |
|                  |                                                                                |
|                  | Pterygoplichthys parnaibae                                                                                |
|                  |                                                                                |
|                  | Pterygoplichthys punctatus                                                                                |
|                  |                                                                                |
|                  | Pterygoplichthys scrophus                                                                                |
|                  |                                                                                |
|                  | Pterygoplichthys undecimalis                                                                                |
|                  |                                                                                |
|                  | Pterygoplichthys weberi                                                                                |
|                  |                                                                                |
|                  | Pterygoplichthys xinguensis                                                                                |
|                  |                                                                                |
|                  | Pterygoplichthys zuliaensis                                                                                |
|                  |                                                                                |

title: Pterygoplichthys

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fisk|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Pterygoplichthys''
| status =
| image = Pterygoplichthys sp.jpg
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Strålfeniga fiskar]]
| classis = Actinopterygii
| ordo_sv = [[Malartade fiskar]]
| ordo = Siluriformes
| familia_sv =
| familia = [[Loricariidae]]
| genus_sv =
| genus = '''Pterygoplichthys'''
| species_sv =
| species =
| taxon = Pterygoplichthys
| taxon_authority =
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| superclassis = Osteichthyes
| superclassis_sv = [[Benfiskar]]
| synonyms =
}}

'''''Pterygoplichthys'''''<ref name = "COL"/> är ett [[släkte]] av [[fiskar]]. ''Pterygoplichthys'' ingår i [[familj (biologi)|familjen]] [[Loricariidae]].<ref name = "COL"/>

[[Kladogram]] enligt [[Catalogue of Life]]<ref name = "COL"/>:

{{Clade
| label1 = '''''Pterygoplichthys '''''
| 1={{Clade
| 1=''[[Pterygoplichthys anisitsi]]''
| 2=''[[Pterygoplichthys disjunctivus]]''
| 3=''[[Pterygoplichthys etentaculatus]]''
| 4=''[[Pterygoplichthys gibbiceps]]''
| 5=''[[Pterygoplichthys joselimaianus]]''
| 6=''[[Pterygoplichthys lituratus]]''
| 7=''[[Pterygoplichthys multiradiatus]]''
| 8=''[[Pterygoplichthys pardalis]]''
| 9=''[[Pterygoplichthys parnaibae]]''
| 10=''[[Pterygoplichthys punctatus]]''
| 11=''[[Pterygoplichthys scrophus]]''
| 12=''[[Pterygoplichthys undecimalis]]''
| 13=''[[Pterygoplichthys weberi]]''
| 14=''[[Pterygoplichthys xinguensis]]''
| 15=''[[Pterygoplichthys zuliaensis]]''
}}
}}

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/pterygoplichthys/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Pterygoplichthys}}
* {{wikispecies|Pterygoplichthys|''Pterygoplichthys''}}

[[Kategori:Malartade fiskar]]
[[Kategori:Pterygoplichthys]]

title: Systematik

Ordning: Malartade fiskar · Siluriformes

Familj: Loricariidae

Släkte: Pterygoplichthys

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Niilijärvet
Niilijärvet är en sjö i Pajala kommun i Norrbotten och ingår i Torneälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,112 kvadratkilometer och ligger 272,1 meter över havet.

## Delavrinningsområde
Niilijärvet ingår i det delavrinningsområde (751535-178697) som SMHI kallar för Ovan Porojoki. Medelhöjden är 279 meter över havet och ytan är 26,41 kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 39,69 kvadratkilometer. Nuuksujoki (Leipiöjoki) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 279 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (75 procent) och sankmarker (24 procent). Avrinningsområdet har 0,46 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 1,2 procent.

title: Niilijärvet

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Niilijärvet
|alternativt_namn =
|samiskt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Norrbotten
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Norrbottens län]]
|kommun =  [[Pajala kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Norrbotten]]
|socken= [[Junosuando socken]]

|nordliggrad =	67.58684
|östliggrad = 22.61873
|SWEREF_99_TM_N = 7516722
|SWEREF_99_TM_E = 823491

<!-- Sjödata -->
|area = 0.112
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd = 272.1
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|strandlinje = 1.78
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 751541-178941
|id_vattenförekomst =
|VYID = 751511-178956
|huvudavrinningsområde_id = 1000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID =
|utflöde=
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID = 751535-178697
|delavrinningsområde_namn = Ovan Porojoki
|delavrinningsområde_areal = 26.41
|delavrinningsområde_areal_vattenytor = 0.4563
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 39.69
|delavrinningsområde_biflödesordning = 3
|delavrinningsområde_utflöde = Nuuksujoki
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn = Leipiöjoki
|delavrinningsområde_VDRID = 750917-179156
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 279
|delavrinningsområde_nedströms = 751069-178767
|delavrinningsområde_medelhöjd = 279
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 2
|vattendistrikt_id = SE1TO
|natura_2000_id =
|öar =
|städer =

|fotnoter =

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Niilijärvet''' är en [[sjö]] i [[Pajala kommun]] i [[Norrbotten]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|1000}}. Sjön har en area på {{formatnum:0.112}} kvadratkilometer och ligger {{formatnum:272.1}} [[meter över havet]].

== Delavrinningsområde ==
Niilijärvet ingår i det [[delavrinningsområde]] (751535-178697) som [[SMHI]] kallar för ''Ovan Porojoki''. Medelhöjden är {{formatnum:279}} meter över havet och ytan är {{formatnum:26.41}} kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean {{formatnum:39.69}} kvadratkilometer. ''Nuuksujoki'' (''Leipiöjoki'') som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter {{formatnum:279}} kilometer.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}} Avrinningsområdet består mestadels av [[skog]] (75 procent) och [[sankmark]]er (24 procent). Avrinningsområdet har {{formatnum:0.46}} kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på {{formatnum:1.2}} procent.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Pajala kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-09}}

[[Kategori:Insjöar i Torneälvens avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Norrbotten]]
[[Kategori:Insjöar i Pajala kommun]]

title: Niilijärvet · Insjö

Land: Sverige

Län: Norrbottens län

Kommun: Pajala kommun

Landskap: Norrbotten

Socken: Junosuando socken

title: Mått

title: Flöden

title: Övrigt

Vattendistrikt: Bottenviken (Torneälven – Sverige) (SE1TO)

Limnisk ekoregion: Norrlands inland, under trädgränsen över högsta kustlinjen

title: Delavrinningsområde

Namn: Ovan Porojoki

Utflöde: Nuuksujoki (Leipiöjoki)


text:
# George Barbier
Ej att förväxla med franske George Barbier (illustratör)
George Barbier, född 19 november 1865 i Philadelphia, Pennsylvania, död 19 juli 1945 i Los Angeles, Kalifornien, var en amerikansk skådespelare. Efter att ha arbetat som teaterskådespelare under många år filmdebuterade han 1930 och kom att medverka i nära 90 filmer för olika bolag i Hollywood.

## Filmografi i urval
- 1930 – Hans fästmö från New York
- 1931 – Leende löjtnanten
- 1931 – Storstadens lockfåglar
- 1932 – Dubbelgångarmysteriet
- 1932 – En timme med dig
- 1932 – Sensation i Los Angeles
- 1932 – En man för mig
- 1933 – Grabben hela dan
- 1934 – Glada änkan
- 1934 – Syndabocken
- 1936 – Hans fru och hans sekreterare
- 1936 – Prinsessan Olga av Sverige
- 1936 – Folkets jubel
- 1937 – När ljusen tändas på Broadway
- 1937 – Gentleman efter midnatt
- 1940 – Frank James hämnd
- 1942 – Han som kom till middag
- 1942 – Yankee Doodle Dandy
- 1942 – Snabb karriär garanteras

title: George Barbier

wikitext:
:''Ej att förväxla med franske [[George Barbier (illustratör)]]''
{{Faktamall biografi WD
|bild=The_Milky_Way_(1936)_poster_1.jpg
|bildtext=George Barbier och [[Harold Lloyd]] i filmen ''Folkets jubel'' 1936.}}
'''George Barbier''', född [[19 november]] [[1865]] i [[Philadelphia]], [[Pennsylvania]], död [[19 juli]] [[1945]] i [[Los Angeles]], [[Kalifornien]], var en amerikansk [[skådespelare]]. Efter att ha arbetat som teaterskådespelare under många år filmdebuterade han 1930 och kom att medverka i nära 90 filmer för olika bolag i [[Hollywood]].

== Filmografi i urval ==
{{kolumner}}
*{{F|1930|Hans fästmö från New York}}
*{{F|1931|Leende löjtnanten}}
*{{F|1931|Storstadens lockfåglar}}
*{{F|1932|Dubbelgångarmysteriet}}
*{{F|1932|En timme med dig}}
*{{F|1932|Sensation i Los Angeles}}
*{{F|1932|En man för mig}}
*{{F|1933|Grabben hela dan}}
*{{F4|1934|Glada änkan}}
*{{F4|1934|Syndabocken}}
*{{F|1936|Hans fru och hans sekreterare}}
*{{F|1936|Prinsessan Olga av Sverige}}
*{{F|1936|Folkets jubel}}
*{{F|1937|När ljusen tändas på Broadway}}
*{{F|1937|Gentleman efter midnatt}}
*{{F|1940|Frank James hämnd}}
*{{F|1942|Han som kom till middag}}
*{{F|1942|Yankee Doodle Dandy}}
*{{F|1942|Snabb karriär garanteras}}
{{kolumner-slut}}

== Källor ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{IMDb-namn|id=0053616}}
*{{SFDb|person=129112}}

{{auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Barbier, George}}
[[Kategori:Amerikanska skådespelare under 1900-talet]]
[[Kategori:Födda 1865]]
[[Kategori:Avlidna 1945]]
[[Kategori:Män]]

Född: 19 november 1864 eller 19 november 1865 · Philadelphia, USA

Död: 19 juli 1945 · Hollywood, USA

Medborgare i: USA

Utbildad vid: Crozer Theological Seminary

Sysselsättning: Skådespelare


text:
# Gagea nabievii
Gagea nabievii är en liljeväxtart som beskrevs av Igor Germanovich Levichev. Gagea nabievii ingår i Vårlökssläktet och i familjen liljeväxter. Inga underarter finns listade.

title: Gagea nabievii

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|liljeväxt|datum=2014-06}}
{{Taxobox
| name = ''Gagea nabievii''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Liljeordningen]]
| ordo = Liliales
| familia_sv = [[Liljeväxter]]
| familia = Liliaceae
| genus_sv = [[Vårlökar]]
| genus = Gagea
| species_sv =
| species = '''Gagea nabievii'''
| taxon = Gagea nabievii
| taxon_authority = [[Igor Germanovich Levichev|Levichev]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Gagea nabievii'''''<ref name = "C132"/> är en [[liljeväxter|liljeväxt]]art som beskrevs av [[Igor Germanovich Levichev]]. ''Gagea nabievii'' ingår i [[Vårlökssläktet]] och i [[familj (biologi)|familjen]] [[liljeväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9768135|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Levichev, 1982 ''In: Bot. Mater. Gerb. Inst. Bot. Akad. Nauk Uzbeksk. S.S.R. 20: 25''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Vårlökar]]
[[Kategori:Gagea|nabievii]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Liljeordningen · Liliales

Familj: Liljeväxter · Liliaceae

Släkte: Vårlökar · Gagea

Art: Gagea nabievii

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Gagea nabievii

Auktor: Levichev


text:
# Sphaeromopsis sanctaluciae
Sphaeromopsis sanctaluciae är en kräftdjursart som beskrevs av Brian Frederick Kensley och Marilyn Schotte 1999. Sphaeromopsis sanctaluciae ingår i släktet Sphaeromopsis och familjen klotkräftor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Sphaeromopsis sanctaluciae

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Sphaeromopsis sanctaluciae''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Storkräftor]]
| classis = Malacostraca
| ordo_sv = [[Gråsuggor och tånglöss]]
| ordo = Isopoda
| familia_sv = [[Klotkräftor]]
| familia = Sphaeromatidae
| genus_sv =
| genus = [[Sphaeromopsis]]
| species_sv =
| species = '''Sphaeromopsis sanctaluciae'''
| taxon = Sphaeromopsis sanctaluciae
| taxon_authority = [[Brian Frederick Kensley|Kensley]] & [[Marilyn Schotte|Schotte]], 1999
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| synonyms =
}}

'''''Sphaeromopsis sanctaluciae'''''<ref name = "col899"/><ref name = "col165498"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som beskrevs av [[Brian Frederick Kensley]] och [[Marilyn Schotte]] 1999. ''Sphaeromopsis sanctaluciae'' ingår i [[släkte]]t ''[[Sphaeromopsis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[klotkräftor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/sphaeromopsis+sanctaluciae/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col899">Schotte, M., B.F. Kensley, and S. Shilling. (1995) nwards). World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington D.C., USA., </ref>
<ref name = "col165498">Kensley, B. and Schotte, M. (1999) New records of isopods from the Indian River Lagoon, Florida (Crustacea: Peracarida) Proceedings of the Biological Society of Washington 112(4): 695-713., </ref>
<ref name = "source">''WoRMS Isopoda: World List of Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans''. Schotte M., Boyko C. B, Bruce N. L., Poore G.C.B., Taiti S., Wilson G.D.F. (eds), 2010-10-05</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om klotkräftor}}

[[Kategori:Klotkräftor]]
[[Kategori:Sphaeromopsis|sanctaluciae]]

title: Systematik

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Kräftdjur · Crustacea

Klass: Storkräftor · Malacostraca

Ordning: Gråsuggor och tånglöss · Isopoda

Familj: Klotkräftor · Sphaeromatidae

Släkte: Sphaeromopsis

Art: Sphaeromopsis sanctaluciae

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Kensley & Schotte, 1999


text:
# Phaedrotoma complicans
Phaedrotoma complicans är en stekelart som först beskrevs av Fischer 1965.  Phaedrotoma complicans ingår i släktet Phaedrotoma och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Phaedrotoma complicans

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Phaedrotoma complicans''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Bracksteklar]]
| familia = Braconidae
| genus_sv =
| genus = [[Phaedrotoma]]
| species_sv =
| species = '''Phaedrotoma complicans'''
| taxon = Phaedrotoma complicans
| taxon_authority = ([[Fischer (auktor)|Fischer]], 1965)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Ichneumonoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Phaedrotoma complicans'''''<ref name = "col314885"/> är en [[steklar|stekel]]art som först beskrevs av [[Fischer (auktor)|Fischer]] 1965.  ''Phaedrotoma complicans'' ingår i [[släkte]]t ''[[Phaedrotoma]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[bracksteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/phaedrotoma+complicans/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col314885">Fischer, M. (1965) Die Opiinae der Nearktischen Region (Hymenoptera, Braconidae). II. Teil., Polskie Pismo Entomologiczne. 35:3-212.</ref>
<ref name = "source">''Taxapad Ichneumonoidea''. Yu D.S.K., 2009-05-04</ref>
</references>

[[Kategori:Bracksteklar]]
[[Kategori:Phaedrotoma|complicans]]

title: Systematik

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Ichneumonoidea

Familj: Bracksteklar · Braconidae

Släkte: Phaedrotoma

Art: Phaedrotoma complicans

title: Vetenskapligt namn

Auktor: (Fischer, 1965)


text:
# Topobea modica
Topobea modica är en tvåhjärtbladig växtart som beskrevs av John Julius Wurdack. Topobea modica ingår i släktet Topobea och familjen Melastomataceae.
Artens utbredningsområde är Ecuador. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Topobea modica

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåhjärtbladiga växt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Topobea modica''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Myrtenordningen]]
| ordo = Myrtales
| familia_sv =
| familia = [[Melastomataceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Topobea]]
| species_sv =
| species = '''Topobea modica'''
| taxon = Topobea modica
| taxon_authority = [[John Julius Wurdack|Wurdack]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Topobea modica'''''<ref name = "C132"/> är en [[tvåhjärtbladiga växter|tvåhjärtbladig växt]]art som beskrevs av [[John Julius Wurdack]]. ''Topobea modica'' ingår i [[släkte]]t ''[[Topobea]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Melastomataceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Ecuador]].<ref name = "COL"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/10958821|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Wurdack, 1981 ''In: Phytologia , Vol.: 48 Issue: 3 p. 251''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://www.botanischestaatssammlung.de:8080/ |titel=MELnet: Melastomataceae.Net |hämtdatum=2014-08-23 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20181008105012/http://www.botanischestaatssammlung.de:8080/ |arkivdatum=2018-10-08 }}</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om myrtenordningen}}

[[Kategori:Myrtenordningen]]
[[Kategori:Topobea|modica]]

title: Systematik

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Myrtenordningen · Myrtales

Familj: Melastomataceae

Släkte: Topobea

Art: Topobea modica

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Topobea modica

Auktor: Wurdack


text:
# Lipotriches kabindana
Lipotriches kabindana är en biart som först beskrevs av Embrik Strand 1920.  Lipotriches kabindana ingår i släktet Lipotriches och familjen vägbin. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Lipotriches kabindana

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|bi|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Lipotriches kabindana''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Vägbin]]
| familia = Halictidae
| genus_sv =
| genus = [[Lipotriches]]
| species_sv =
| species = '''Lipotriches kabindana'''
| taxon = Lipotriches kabindana
| taxon_authority = ([[Embrik Strand|Strand]], 1920)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Apoidea
| superfamilia_sv = [[Bin]]
| synonyms =
}}

'''''Lipotriches kabindana'''''<ref name = "col391"/><ref name = "col393"/> är en [[bin|bi]]art som först beskrevs av [[Embrik Strand]] 1920.  ''Lipotriches kabindana'' ingår i [[släkte]]t ''[[Lipotriches]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[vägbin]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/lipotriches+kabindana/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col391"> (2008) , manuscript, World Bee Checklist Project - update 2008-09</ref>
<ref name = "col393"> (2006) , manuscript, Afrotropical Bee Catalogue</ref>
<ref name = "source">''ITIS Bees: World Bee Checklist''. Ruggiero M. (project leader), Ascher J. et al., 2009-09-28</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om vägbin}}

[[Kategori:Vägbin]]
[[Kategori:Lipotriches|kabindana]]

title: Systematik

Överfamilj: Bin · Apoidea

Familj: Vägbin · Halictidae

Släkte: Lipotriches

Art: Lipotriches kabindana

title: Vetenskapligt namn


text:
# Vattenregale
Vattenregalet är ett av grundregalen, vilket gav kronan äganderätt över alla större vattendrag och skärgårdarna med tillhörande fiske och vattenkraft: fiskeregale och strömregale. Detta var bakgrunden för beskattningen av fiskerinäringen.  Vattenregalet hade sitt ursprung i kontinental rättstradition under medeltiden. Som en följd av kungens vattenregale upprättades kungsådror i strömt vatten. Vid sidan av vattenregalet hade monarken även egen mark med tillhörande fiskerätt.

## Fiskeregale
Fiskerätten kunde förlänas höga personer som privilegium. Till exempel hade kungsåren Johan Ingemarsson, ärkebiskop Olov Björnsson, Nils Farthiegnsson och Peter Unge fått Lule älvdal med fiske bestämt åt sig av kungen år 1327. Fiskerätten ingick i adelsprivilegierna. Vid markallmänningar ansågs kronan äga allt vatten, medan vattenregalet egentligen i första hand avsåg saltvatten. Genom regale kom kronan att äga stora marker i Norrlands inland. Land och vatten som kronan skaffat sig på detta sätt kom att kallas Kronans allmänningar.
Dock kunde vissa skattebönder ha rätt att mot avrad få fiskerätten i sjöar och träsk (1543 kallat teris fiiskeuatn) eller vid kustöar och skärgården (utöijer och skeriegårdar). Regale på fisken i sötvatten var egentligen en del av skogsregalet, men betraktas som ett fiskeregale. År 1545 gav emellertid Gustav Vasa markägarna rätt till strandfiske, vilket reglerades i lag 1551 och området där strandfiske tilläts kom att kallas landgrund.
I Västerbottens jordabok för 1543 betalade Holmöns bönder skatt för sitt fiskevatten och sin säljakt, medan stora laxfisken som Sörfors och Kåddis i Umeå socken inte gjorde det. I Skellefteå socken hade en bonde i Storkåge eget fiske i Finnefors som han skattade för 1543, medan fiskerätt, när det fanns, som regel delades kollektivt av byamännen i den socknen. I Ångermanland är det känt att bönderna hade egna laxfisken till Gustav Vasas regeringstid, som indrog dessa till kronan allt eftersom fogden "kändes vid dem". Därefter fick de betala avrad för fisken. De bönder som därmed sa sig upphöra med fisket, för att slippa fiska åt kungen, fick en extra pålaga på skatten. Söderut hade Huvudskärslagen reglerat Kronohamnsfisket sedan 1450.
Städernas borgare kunde kollektivt få privilegium på att fiska och de som bedrev fiske och fiskehandel kallades fiskarborgare; så fick Luleå stad fiskeprivilegium av drottning Kristina och Gävlefiskarna fick det redan 1557. På västkusten blev fiskeprivilegierna för sill reglerade till vissa hamnar i form av en hamnrätt från mitten av 1600-talet.
Med 1766 års allmänna fiskeristadga upphörde fiskeregalet. I samband med detta såldes de lokala fiskerätterna på auktion.
Vid stora kronofisken som Sörfors och Torneå fanns kronobodar där fisken förvarades.

## Strömregale
Till vattenregalet hörde också strömregalet, rätten att nyttja forsar och strömmar till vattenkraft. Vattenkraft var en viktig förutsättning för vattenhjul och kvarnar, som användes till att mala mjöl, hammare och driva sågar innan ångström infördes. Strömregale infördes under vasatiden och ledde till att mjöl bara fick malas på Kronans odalkvarnar. Under 1697 års kvarnkommission indrogs en mängd strömmar till kronan med stöd av strömregale. Efter starka protester minskade kronan sina fordringar, och en strandägarprincip infördes. Strömregale har därefter hävdats av kronan ända in på 1900-talet, då dock domstolen underkände kronans anspråk på Klabböles fors, Lanforsen och Krångedeforsarna.
En följd av strömregalet var att sågverk och hammare vid järnbruk var tvungna att ansöka om privilegium för att få bedriva verksamhet. Skogs- och strömprivilegier ingick normalt i bergsprivilegierna från medeltiden, så att bergsverken skulle ha nödvändiga tillgångar för malmutvinning. Detta innebar att bergsmän fritt fick avverka kronans strömmar utan avrad. Ett tyskt stömregale är Oberharz vattenregale.

title: Vattenregale

wikitext:
'''Vattenregalet''' är ett av [[grundregalen]], vilket gav kronan äganderätt över alla större vattendrag och skärgårdarna med tillhörande [[fiske]] och [[vattenkraft]]: '''fiskeregale''' och '''strömregale'''. Detta var bakgrunden för beskattningen av fiskerinäringen.  Vattenregalet hade sitt ursprung i kontinental rättstradition under [[medeltiden]]. Som en följd av [[Sveriges monarki|kungen]]s vattenregale upprättades [[kungsådra|kungsådror]] i strömt vatten. Vid sidan av vattenregalet hade [[Lista över Sveriges regenter|monarken]] även egen mark med tillhörande [[fiskerätt]].

==Fiskeregale==

Fiskerätten kunde [[förläning|förlänas]] höga personer som [[privilegium]]. Till exempel hade kungsåren [[Johan Ingemarsson]], ärkebiskop [[Olov Björnsson]], [[Nils Fartegnsson|Nils Farthiegnsson]] och Peter Unge fått Lule älvdal med fiske bestämt åt sig av kungen år 1327.<ref>Svenskt diplomatariums huvudkartotek över medeltidsbreven, SDHK 3462 </ref> Fiskerätten ingick i [[adelsprivilegierna]]. Vid markallmänningar ansågs kronan äga allt vatten, medan vattenregalet egentligen i första hand avsåg saltvatten. Genom regale kom kronan att äga stora marker i Norrlands inland. Land och vatten som kronan skaffat sig på detta sätt kom att kallas Kronans allmänningar.

Dock kunde vissa [[skattebonde|skattebönder]] ha rätt att mot [[avrad]] få [[fiskerätt]]en i sjöar och träsk (1543 kallat ''teris fiiskeuatn'') eller vid kustöar och skärgården (''utöijer och skeriegårdar''). Regale på fisken i sötvatten var egentligen en del av [[skogsregale]]t, men betraktas som ett fiskeregale. År 1545 gav emellertid [[Gustav Vasa]] markägarna rätt till strandfiske, vilket reglerades i lag 1551 och området där strandfiske tilläts kom att kallas [[landgrund]].

I [[Västerbotten]]s jordabok för 1543 betalade [[Holmön]]s bönder skatt för sitt fiskevatten och sin [[säljakt]], medan stora laxfisken som [[Sörfors]] och [[Kåddis]] i [[Umeå socken]] inte gjorde det. I [[Skellefteå socken]] hade en bonde i [[Storkåge]] eget fiske i Finnefors som han skattade för 1543, medan fiskerätt, när det fanns, som regel delades kollektivt av [[byamän]]nen i den socknen. I [[Ångermanland]] är det känt att bönderna hade egna laxfisken till Gustav Vasas regeringstid, som indrog dessa till kronan allt eftersom fogden "kändes vid dem". Därefter fick de betala avrad för fisken. De bönder som därmed sa sig upphöra med fisket, för att slippa fiska åt kungen, fick en extra pålaga på skatten. Söderut hade [[Huvudskärslagen]] reglerat [[Kronohamnsfiske]]t sedan 1450.

Städernas [[borgare]] kunde kollektivt få privilegium på att fiska och de som bedrev fiske och fiskehandel kallades [[fiskarborgare]]; så fick [[Luleå]] stad fiskeprivilegium av [[drottning Kristina]] och [[Gävlefiskarna]] fick det redan 1557. På [[Sveriges västkust|västkusten]] blev fiskeprivilegierna för [[sill]] reglerade till vissa hamnar i form av en hamnrätt från mitten av 1600-talet.

Med 1766 års allmänna fiskeristadga upphörde fiskeregalet. I samband med detta såldes de lokala fiskerätterna på [[auktion]].<ref>Se till exempel Israel Lindahls beskrivning över Umeå socken från 1771.</ref>

Vid stora kronofisken som Sörfors och [[Torneå]] fanns kronobodar där fisken förvarades.

==Strömregale==

Till vattenregalet hörde också strömregalet, rätten att nyttja forsar och strömmar till [[vattenkraft]]. Vattenkraft var en viktig förutsättning för [[vattenhjul]] och [[kvarn]]ar, som användes till att mala mjöl, [[Stångjärnshammare|hammare]] och driva [[sågverk|sågar]] innan [[Ångmaskin|ång]]ström infördes. Strömregale infördes under [[vasatiden]] och ledde till att mjöl bara fick malas på Kronans odalkvarnar. Under [[1697 års kvarnkommission]] indrogs en mängd strömmar till kronan med stöd av strömregale. Efter starka protester minskade kronan sina fordringar, och en strandägarprincip infördes. Strömregale har därefter hävdats av kronan ända in på 1900-talet, då dock domstolen underkände kronans anspråk på [[Klabböle]]s fors, [[Lanforsen]] och [[Krångede kraftverk|Krångedeforsarna]].

En följd av strömregalet var att [[sågverk]] och hammare vid [[järnbruk]] var tvungna att ansöka om [[privilegium]] för att få bedriva verksamhet. [[skogsregale|Skogs-]] och strömprivilegier ingick normalt i [[bergsprivilegier]]na från medeltiden, så att bergsverken skulle ha nödvändiga tillgångar för malmutvinning. Detta innebar att [[bergsmän]] fritt fick avverka kronans strömmar utan [[avrad]].<ref>Emil Sommarin, "Det svenska bergsregalets ursprung", ''Statsvetenskaplig tidskrift nr 3 1910'', utgiven av Pontus Fahlbäck</ref> Ett tyskt stömregale är [[Oberharz vattenregale]].

==Se även==
* [[Hamnrätt]]

==Källor==
<references/>
* Johan Nordlander, ''Norrländska samlingar, Första serien 1-6'', Umeå 1900
* {{Fornvännen-länk|1977|061}}
* Ridderskapets och adelns privilegier 1723:1016
* Svensk uppslagsbok 1955

{{markrätt}}

[[Kategori:Regale]]
[[Kategori:Fiskerätt]]
[[Kategori:Vattenrätt]]
[[Kategori:Havsrätt]]


text:
# Calycellina populina
Calycellina populina är en svampart som först beskrevs av Karl Wilhelm Gottlieb Leopold Fuckel, och fick sitt nu gällande namn av Franz Xaver von Höhnel 1926. Calycellina populina ingår i släktet Calycellina och familjen Hyaloscyphaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Calycellina populina

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Calycellina populina
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Ascomycota
| divisio_sv = [[Sporsäcksvampar]]
| classis = [[Leotiomycetes]]
| classis_sv =
| ordo = Helotiales
| ordo_sv = [[Disksvampar]]
| familia = [[Hyaloscyphaceae]]
| familia_sv =
| genus = [[Calycellina]]
| genus_sv =
| species = '''Calycellina populina'''
| species_sv =
| taxon = Calycellina populina
| taxon_authority = (Fuckel) Höhn. 1926
| synonyms = ''Calycella ilicis'' (W. Phillips) Boud. 1907<ref>Boud. (1907) , In: Hist. Class. Discom. Eur. (Paris):95</ref>
''Calycina populina'' (Fuckel) Kuntze 1898<ref name="Kuntze 1898">Kuntze (1898) , In: Revis. gen. pl. (Leipzig) 3(2):448</ref>
''Calycina ilicis'' (W. Phillips) Kuntze 1898<ref name="Kuntze 1898"/>
''Helotium ilicis'' W. Phillips 1887<ref>W. Phillips (1887) , In: Man. Brit. Discomyc. (London):164</ref>
''Helotium epiphyllum var. ilicina'' W. Phillips 1877<ref>W. Phillips (1877) , In: Man. Brit. Discomyc. (London):no. 134</ref>
''Helotium populinum'' Fuckel 1870<ref>Fuckel (1870) , In: Jb. nassau. Ver. Naturk. 23–24:316</ref>
}}

'''''Calycellina populina''''' är en [[svampar]]t<ref>Höhn. (1926) , In: Mitt. bot. Inst. tech. Hochsch. Wien 3(3):105</ref> som först beskrevs av [[Karl Wilhelm Gottlieb Leopold Fuckel]], och fick sitt nu gällande namn av [[Franz Xaver von Höhnel]] 1926. ''Calycellina populina'' ingår i [[släkte]]t ''[[Calycellina]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Hyaloscyphaceae]].<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/calycellina+populina/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref><ref>''Species Fungorum''. Kirk P.M., 2010-11-23</ref>   Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name="COL"/>

==Källor==
<references/>

[[Kategori:Disksvampar]]
[[Kategori:Calycellina|populina]]

title: Systematik

Rike: Svampar · Fungi

Division: Sporsäcksvampar · Ascomycota

Klass: Leotiomycetes

Ordning: Disksvampar · Helotiales

Familj: Hyaloscyphaceae

Släkte: Calycellina

Art: Calycellina populina

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Calycellina populina

Auktor: (Fuckel) Höhn. 1926

title: Synonymer

Synonymer: Calycella ilicis (W. Phillips) Boud. 1907 · Calycina populina (Fuckel) Kuntze 1898 · Calycina ilicis (W. Phillips) Kuntze 1898 · Helotium ilicis W. Phillips 1887 · Helotium epiphyllum var. ilicina W. Phillips 1877 · Helotium populinum Fuckel 1870


text:
# West Quantoxhead
West Quantoxhead är en civil parish i Storbritannien.   Den ligger i grevskapet Somerset och riksdelen England, i den södra delen av landet, 220 km väster om huvudstaden London.

title: West Quantoxhead

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Storbritannien|datum=2016-05}}
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = West Quantoxhead
| native_name          =
| other_name           =
| category             = Civil parish
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Storbritannien
| country_flag         = true
| state                = [[England]]
| state_type           = Riksdel
| region               = [[Sydvästra England]]
| region_type          = [[Englands regioner|Region]]
| district             = [[Somerset]]
| district_type        = [[Englands ceremoniella grevskap|Ceremoniellt grevskap]]
| municipality         = [[Somerset (enhetskommun)|Somerset]]
| municipality_type    = [[Enhetskommun (England)|Enhetskommun]]
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           =
| population_date      =
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Coordinate Universal Time|UTC]]
| utc_offset           = +0
| timezone_DST         = [[British Summer Time|BST]]
| utc_offset_DST       = +1
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Storbritannien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Storbritannien
| map_locator          = Storbritannien
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = 51.16829
| long_d               = -3.26936
| elevation            =
| timezone_label       = Europe/London
}}

'''West Quantoxhead''' är <!--A.ADM4-->en [[civil parish]] i [[Storbritannien]].<ref name = "gn7297235"/>   Den ligger i grevskapet <!--ADM2-->[[Somerset]] och riksdelen <!--ADM1-->[[England]], i den södra delen av landet, {{formatnum:220}} km väster om huvudstaden [[London]].
== Källor ==

<references>
<ref name = "gn7297235">[{{Geonameslänk|gnid=7297235|name=west%20quantoxhead}} West Quantoxhead] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2010-05-25; databasdump nerladdad 2016-05-06</ref>

</references>

[[Kategori:Civil parishes i Somerset]]

Land: Storbritannien

Riksdel: England

Region: Sydvästra England

Ceremoniellt grevskap: Somerset

Enhetskommun: Somerset

Tidszon: UTC (UTC+0)

- sommartid: BST (UTC+1)


text:
# Ingvar Rimshult
Ingvar Rimshult, född den 6 augusti 1948, är grundare av teaterkollektivet Teater Arken och är konstnärlig ledare för Teaterkontoret i Helsingborg. Han är verksam som pedagog, regissör och författare av scendramatik. Ingvar är dessutom verksamhetschef för linjeblock Existens på Sundsgårdens folkhögskola i Helsingborg. Rimshult har under ett flertal år samarbetat med scen- och radiodramatikern Evan Storm samt med Lars Collmar, TV-präst känd från ZTV-serien En präst i natten. Under 1980-talet satte han tillsammans med Evan Storm upp musikalen Häxan och lejonet, vilken var baserad på C.S. Lewis roman med samma namn.

title: Ingvar Rimshult

wikitext:
'''Ingvar Rimshult''', född den [[6 augusti]] [[1948]], är grundare av [[teater]][[kollektiv]]et ''Teater Arken'' och är konstnärlig ledare för ''[[Teaterkontoret]]'' i [[Helsingborg]]. Han är verksam som [[pedagog]], [[regissör]] och [[författare]] av [[dramatiker|scendramatik]]. Ingvar är dessutom verksamhetschef för linjeblock Existens på [[Sundsgårdens folkhögskola]] i [[Helsingborg]]. Rimshult har under ett flertal år samarbetat med scen- och [[radio]]dramatikern [[Evan Storm]] samt med [[Lars Collmar]], [[TV]]-[[präst]] känd från [[ZTV]]-serien ''[[En präst i natten]]''. Under 1980-talet satte han tillsammans med Evan Storm upp musikalen ''[[Häxan och lejonet]]'', vilken var baserad på [[C.S. Lewis]] roman med samma namn.

{{STANDARDSORTERING:Rimshult, Ingvar}}
[[Kategori:Födda 1948]]
[[Kategori:Svenska teaterpedagoger]]
[[Kategori:Svenska dramatiker]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Svenska teaterregissörer]]


text:
# Necroscia rubeola
Necroscia rubeola är en insektsart som först beskrevs av Ludwig Redtenbacher 1908.  Necroscia rubeola ingår i släktet Necroscia och familjen Diapheromeridae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Necroscia rubeola

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Necroscia rubeola''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Spökskräckor]]
| ordo = Phasmida
| familia_sv =
| familia = [[Diapheromeridae]]
| genus_sv =
| genus = [[Necroscia]]
| species_sv =
| species = '''Necroscia rubeola'''
| taxon = Necroscia rubeola
| taxon_authority = ([[Ludwig Redtenbacher|Redtenbacher]], 1908)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms = ''Aruanoidea rubeola'' <small>[[Ludwig Redtenbacher|Redtenbacher]], 1908</small><ref name = "col172127"/><ref name = "col172356"/>
}}

'''''Necroscia rubeola'''''<ref name = "col172125"/><ref name = "col172127"/><ref name = "col172168"/><ref name = "col172356"/> är en [[insekter|insekts]]art som först beskrevs av [[Ludwig Redtenbacher]] 1908.  ''Necroscia rubeola'' ingår i [[släkte]]t ''[[Necroscia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Diapheromeridae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/necroscia+rubeola/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col172125">Otte & Brock (2005) , Phasmida Species File. Catalog of Stick and Leaf Insects of the world, The Insect Diversity Association at the Academy of Natural Sciences, Philadelphia 1-414</ref>
<ref name = "col172127">Redtenbacher (1908) , Die Insektenfamilie der Phasmiden. III. Phasmidae Anareolatae (Phibalosomini, Acrophyllini, Necrosciini)., Verlag Engelmann, Leipzig 3:339-589, pls 16-27</ref>
<ref name = "col172168">Brock (1998) , Catalogue of type-specimens of Stick- and Leaf-Insects in the Naturhistorisches Museum Wien (Insecta: Phasmida). Kataloge der wissenschaftlichen Sammlungen des Naturhistorischen Museums in Wien, Naturhistorischen Museum Wien 13(5):1-72</ref>
<ref name = "col172356">Bragg (2001) , Phasmids of Borneo, Natural History Publications, Kota Kinabalu, Sabah 1-771</ref>
<ref name = "source">''PhasmidaSF: Phasmida Species File ''. Brock P., 2010-04-14</ref>
</references>

[[Kategori:Spökskräckor]]
[[Kategori:Necroscia|rubeola]]

title: Systematik

Ordning: Spökskräckor · Phasmida

Familj: Diapheromeridae

Släkte: Necroscia

Art: Necroscia rubeola

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Necroscia rubeola

Auktor: (Redtenbacher, 1908)

title: Synonymer


text:
# Camponotus peperi
Camponotus peperi är en myrart som beskrevs av Auguste-Henri Forel 1913. Camponotus peperi ingår i släktet hästmyror, och familjen myror. Inga underarter finns listade.

title: Camponotus peperi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|myr|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Camponotus peperi''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Myror]]
| familia = Formicidae
| genus_sv = [[Hästmyror]]
| genus = Camponotus
| species_sv =
| species = '''Camponotus peperi'''
| taxon = Camponotus peperi
| taxon_authority = [[Auguste-Henri Forel|Forel]], 1913
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Vespoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Camponotus peperi'''''<ref name = "col3251"/> är en [[myror|myrart]] som beskrevs av [[Auguste-Henri Forel]] 1913. ''Camponotus peperi'' ingår i [[släkte]]t [[Camponotus|hästmyror]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[myror]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/camponotus+peperi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col3251"> (2001) , website, Hymenoptera Name Server</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om hästmyror}}

[[Kategori:Hästmyror]]
[[Kategori:Camponotus|peperi]]

title: Systematik

Överfamilj: Vespoidea

Familj: Myror · Formicidae

Släkte: Hästmyror · Camponotus

Art: Camponotus peperi

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Forel, 1913


text:
# Lilla Basttjärnen
Lilla Basttjärnen är en sjö i Ljusnarsbergs kommun i Västmanland och ingår i Norrströms huvudavrinningsområde.

title: Lilla Basttjärnen

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Lilla Basttjärnen
|alternativt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Sverige Örebro
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Örebro län]]
|kommun =  [[Ljusnarsbergs kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Västmanland]]
|socken= [[Ljusnarsbergs socken]]

|nordliggrad =	60.02864
|östliggrad = 14.96784
|SWEREF_99_TM_N = 6654602
|SWEREF_99_TM_E = 498208

<!-- Sjödata -->
|area =
|arearef =
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd =
|höjdref =
|strandlinje =
|strandlinjeref =
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 665693-145332
|id_vattenförekomst =
|VYID =
|huvudavrinningsområde_id = 61000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID =
|utflöde=
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID =
|delavrinningsområde_namn =
|delavrinningsområde_areal =
|delavrinningsområde_areal_vattenytor =
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal =
|delavrinningsområde_biflödesordning =
|delavrinningsområde_utflöde =
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn =
|delavrinningsområde_VDRID =
|delavrinningsområde_avstånd_hav =
|delavrinningsområde_nedströms =
|delavrinningsområde_medelhöjd =
|delavrinningsområde_källor =

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 2
|vattendistrikt_id =
|natura_2000_id =
|öar =
|städer =

|fotnoter =

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Lilla Basttjärnen''' är en [[sjö]] i [[Ljusnarsbergs kommun]] i [[Västmanland]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|61000}}.

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Ljusnarsbergs kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-06}}

[[Kategori:Insjöar i Norrströms avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Västmanland]]
[[Kategori:Insjöar i Ljusnarsbergs kommun]]

title: Lilla Basttjärnen · Insjö

Län: Örebro län

Kommun: Ljusnarsbergs kommun

Landskap: Västmanland

Socken: Ljusnarsbergs socken

title: Flöden

title: Övrigt


text:
# Argina leonina
Argina leonina är en fjärilsart som beskrevs av Walker 1864. Argina leonina ingår i släktet Argina och familjen björnspinnare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Argina leonina

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Argina leonina''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Björnspinnare]]
| familia = Arctiidae
| genus_sv =
| genus = [[Argina]]
| species_sv =
| species = '''Argina leonina'''
| taxon = Argina leonina
| taxon_authority = [[Walker (auktor)|Walker]] 1864
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Argina leonina'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Walker (auktor)|Walker]] 1864. ''Argina leonina'' ingår i [[släkte]]t ''[[Argina]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[björnspinnare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/argina+leonina/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Björnspinnare]]
[[Kategori:Argina|leonina]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Björnspinnare · Arctiidae

Släkte: Argina

Art: Argina leonina

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Walker 1864


text:
# Förintelsen i Lettland
Förintelsen i Lettland avser nazisternas massmord på judar i Lettland under andra världskriget. Förintelsen i Lettland inleddes några dagar efter det att Operation Barbarossa hade inletts den 22 juni 1941. Den 1 juli intog tyska trupper Riga. Initialt förövades massmorden i Lettland av Einsatzgruppe A, en mobil insatsstyrka, under befäl av Walter Stahlecker; i Riga var Einsatzkommando 1a under Martin Sandberger och Einsatzkommando 2 under Rudolf Batz stationerade.

## Bakgrund
Operation Barbarossa inleddes den 22 juni 1941 och de tyska trupperna hälsades som befriare i det tidigare sovjetockuperade Lettland. Kommunister och medlöpare skulle nu jagas och ställas till svars. Den nazistiska propagandan gjorde gällande att den farligaste inre fienden utgjordes av Lettlands judar. Judar jämställdes med kommunister. Judarna skuldbelades som statsfiender och sovjetkollaboratörer.

## Förlopp
I slutet av juli 1941 inrättades ett provisoriskt getto i Riga för att den nazityska ockupationsmakten lättare skulle kunna kontrollera och övervaka Rigas judar. Det var dock inte förrän den 25 oktober samma år, genom en order av den tyske ståthållaren Hugo Wittrock, som samtliga judar i Riga med omnejd koncentrerades till ett enda, taggtrådsomgärdat, getto, beläget i området Maskavas Forštate i södra Riga. Nästan 30 000 judar inhystes i bostäder i sexton kvarter. Flervåningshusen var tämligen förfallna och de sanitära förhållandena var dåliga. Ansvarig för gettot var Hans-Adolf Prützmann och senare hans efterträdare, Friedrich Jeckeln.
I slutet av oktober 1941 meddelade Reichsführer-SS Heinrich Himmler att han var missnöjd med den långsamma takt med vilken förintelsen i Lettland genomfördes. Den 1 november ersatte Himmler Prützmann med Jeckeln som Högre SS- och polischef. Jeckeln organiserade bland annat massakern i Rumbula-skogen, som ägde rum den 30 november, den så kallade Blutsonntag, och 8 december 1941. Under dessa två dagar arkebuserades cirka 25 000 personer. Jeckeln hade utvecklat ett system vilket innebar att avrättningsproceduren effektiviserades maximalt. Systemet kallades för Jeckeln-systemet eller Sardinenpackung-metoden. Enheter ur SD och lettisk milis, Schutzmannschaft, fördrevs offren från deras bostäder. Därefter fick de marschera till den plats där massgravar redan hade iordningställts. På anvisad plats tvingades offren att klä av sig och lämna ifrån sig kläder och värdesaker. Därpå gick de i små grupper, 10 till 20 personer, till graven. De avklädda offren fick oftast själva kliva ner i massgravarna. De lade sig raklånga med ansiktet mot botten av graven och sköts ihjäl av SS-män med kulsprutor. Nästa grupp lade sig med huvudet vid fötterna på de redan döda och blev ihjälskjutna. Så fortgick proceduren, tills det att graven tillslöts. Jeckeln menade, att man med denna metod sparade på gravutrymme. Det lettiska Arājskommandot, med Viktors Arājs och dennes ställföreträdare Herberts Cukurs i spetsen, deltog aktivt i mördandet.
Mellan den 15 och 17 december 1941 förövades massakern i Liepāja. Einsatzgruppe A och medlemmar ur Schupo assisterade av lettiska milisstyrkor, bland annat Arājskommandot, arkebuserade sammanlagt drygt 2 800 lettiska judar, de flesta kvinnor och barn, i Šķēde.

title: Förintelsen i Lettland

wikitext:
'''Förintelsen i Lettland''' avser [[nazism|nazisternas]] [[massmord]] på [[judar]] i [[Lettland]] under [[andra världskriget]]. [[Förintelsen]] i Lettland inleddes några dagar efter det att [[Operation Barbarossa]] hade inletts den 22 juni 1941. Den 1 juli intog tyska trupper Riga. Initialt förövades massmorden i Lettland av [[Einsatzgruppen|Einsatzgruppe A]], en mobil insatsstyrka, under befäl av [[Walter Stahlecker]]; i Riga var [[Einsatzgruppen|Einsatzkommando 1a]] under [[Martin Sandberger]] och [[Einsatzgruppen|Einsatzkommando 2]] under [[Rudolf Batz]] stationerade.

== Bakgrund ==
Operation Barbarossa inleddes den 22 juni 1941 och de tyska trupperna hälsades som befriare i det tidigare sovjetockuperade Lettland. Kommunister och medlöpare skulle nu jagas och ställas till svars. Den nazistiska [[propaganda]]n gjorde gällande att den farligaste inre fienden utgjordes av Lettlands judar. Judar jämställdes med kommunister. Judarna skuldbelades som statsfiender och sovjetkollaboratörer.

== Förlopp ==
I slutet av juli 1941 inrättades ett provisoriskt [[Rigas getto|getto i Riga]] för att den nazityska [[ockupation]]smakten lättare skulle kunna kontrollera och övervaka Rigas judar. Det var dock inte förrän den 25 oktober samma år, genom en order av den tyske ståthållaren [[Hugo Wittrock]], som samtliga judar i Riga med omnejd koncentrerades till ett enda, [[taggtråd]]somgärdat, getto, beläget i området [[Maskavas Forštate]] i södra Riga.<ref name="Ezer344">{{harvnb|Ezergailis|1996|p=344}}</ref> Nästan 30 000 judar inhystes i bostäder i sexton kvarter.<ref>{{harvnb|Ezergailis|1996|p=348}}</ref> Flervåningshusen var tämligen förfallna och de sanitära förhållandena var dåliga. Ansvarig för gettot var [[Hans-Adolf Prützmann]] och senare hans efterträdare, [[Friedrich Jeckeln]].<ref>{{harvnb|Ezergailis|1996|p=240}}</ref>

I slutet av oktober 1941 meddelade [[Reichsführer-SS]] [[Heinrich Himmler]] att han var missnöjd med den långsamma takt med vilken förintelsen i Lettland genomfördes. Den 1 november ersatte Himmler Prützmann med Jeckeln som [[SS- und Polizeiführer|Högre SS- och polischef]].<ref name="Browning304">{{harvnb|Browning|Matthäus|2004|p=304}}</ref> Jeckeln organiserade bland annat massakern i [[Rumbula]]-skogen, som ägde rum den 30 november, den så kallade ''[[Blodiga söndagen (1941)|Blutsonntag]]'', och 8 december 1941. Under dessa två dagar [[arkebusering|arkebuserades]] cirka 25 000 personer. Jeckeln hade utvecklat ett system vilket innebar att avrättningsproceduren effektiviserades maximalt.<ref name="Browning304"/> Systemet kallades för Jeckeln-systemet eller ''Sardinenpackung''-metoden. Enheter ur [[Sicherheitsdienst|SD]] och lettisk milis, ''[[Schutzmannschaft]]'', fördrevs offren från deras bostäder. Därefter fick de marschera till den plats där [[massgrav]]ar redan hade iordningställts. På anvisad plats tvingades offren att klä av sig och lämna ifrån sig kläder och värdesaker. Därpå gick de i små grupper, 10 till 20 personer, till graven. De avklädda offren fick oftast själva kliva ner i massgravarna. De lade sig raklånga med ansiktet mot botten av graven och sköts ihjäl av SS-män med kulsprutor. Nästa grupp lade sig med huvudet vid fötterna på de redan döda och blev ihjälskjutna. Så fortgick proceduren, tills det att graven tillslöts. Jeckeln menade, att man med denna metod sparade på gravutrymme.<ref>{{harvnb|Rubenstein|Roth|2003|p=179}}</ref> Det lettiska [[Arājskommandot]], med [[Viktors Arājs]] och dennes ställföreträdare [[Herberts Cukurs]] i spetsen, deltog aktivt i mördandet.<ref>{{harvnb|Walters|2010|p=236f}}</ref>

Mellan den 15 och 17 december 1941 förövades [[massakern i Liepāja]]. Einsatzgruppe A och medlemmar ur [[Schupo]] assisterade av lettiska [[milis]]styrkor, bland annat Arājskommandot, arkebuserade sammanlagt drygt 2 800 lettiska judar, de flesta kvinnor och barn, i [[Šķēde]].

== Se även ==
* [[Kaunas-pogromen 1941]]
* [[Kaunas getto]]

== Referenser ==
=== Noter ===
<references/>

=== Tryckta källor ===
* {{bokref |efternamn=Angrick |förnamn=Andrej |efternamn2=Klein |förnamn2=Peter |titel=The "Final Solution" in Riga: Exploitation and Annihilation, 1941–1944 |år=2009 |utgivare=Berghahn Books |utgivningsort=New York |språk=engelska |isbn=978-1-84545-608-5}}
* {{bokref |efternamn=Browning |förnamn=Christopher R. |författarlänk=Christopher Browning |efternamn2=Matthäus |förnamn2=Jürgen |titel=The Origins of the Final Solution: The Evolution of Nazi Jewish Policy, September 1939 - March 1942 |år=2004 |utgivare=Heinemann |utgivningsort=London |språk=engelska |isbn=0-434-01227-0}}
* {{bokref |efternamn=Ezergailis |förnamn=Andrew |titel=The Holocaust in Latvia: 1941-1944: The Missing Center |år=1996 |utgivare=Historical Institute of Latvia |utgivningsort=Riga |språk=engelska |isbn=9984-9054-3-8}}
* {{bokref |efternamn=Lundin |förnamn=Ingvar |titel=Baltiska judar: fördrivna, förföljda, förintade |år=2000 |utgivare=Warne |utgivningsort=Sävedalen |isbn=91-86425-05-6}}
* {{bokref |efternamn=Press |förnamn=Bernhard |titel=The Murder of the Jews in Latvia, 1941-1945 |år=2000 |utgivare=Northwestern University Press |utgivningsort=Evanston, Illinois |språk=engelska |isbn=0-8101-1728-2}}
* {{bokref |efternamn=Rubenstein |förnamn=Richard L. |efternamn2=Roth |förnamn2=John K. |titel=Approaches to Auschwitz: The Holocaust and Its Legacy |upplaga=2 |år=2003 |utgivare=Westminster John Knox Press |utgivningsort=Louisville, Kentucky |språk=engelska |isbn=0-664-22353-2}}
* {{bokref |efternamn=Schneider |förnamn=Gertrude |titel=Journey into Terror: Story of the Riga Ghetto |år=2001 |utgivare=Praeger  |utgivningsort=Westport, Connecticut |språk=engelska |isbn=0-275-97050-7}}

== Externa länkar ==
*{{Commonscat|The Holocaust in Latvia}}

{{Förintelsen}}
{{Judendom i Lettland}}

[[Kategori:Förintelsen i Lettland| ]]


text:
# Raphael Hythlodaeus
Raphael Hythlodaeus är en fiktiv karaktär i Thomas Mores bok Utopia från omkring 1515.
Hythlodaeus är filosof och upptäcktsresande som varit på Utopia i fem års tid och återkommer till Europa för att berätta om det perfekta samhället.
Peter Giles, en gemensam vän till huvudpersonen (Thomas More) och Raphael Hythlodaeus, introducerar dessa för varandra i Antwerpen. More och Hythlodaeus börjar samtala med varandra och utifrån denna dialog skriver More boken Utopia.
Namnet Hythlodaeus betyder ungefär: talare av nonsens.

title: Raphael Hythlodaeus

wikitext:
'''Raphael Hythlodaeus''' är en [[fiktiv karaktär]] i [[Thomas More]]s bok [[Utopia]] från omkring [[1515]].

Hythlodaeus är [[filosof]] och [[upptäcktsresande]] som varit på Utopia i fem års tid och återkommer till Europa för att berätta om det perfekta samhället.

Peter Giles, en gemensam vän till huvudpersonen (Thomas More) och Raphael Hythlodaeus, introducerar dessa för varandra i [[Antwerpen]]. More och Hythlodaeus börjar samtala med varandra och utifrån denna dialog skriver More boken Utopia.

Namnet Hythlodaeus betyder ungefär: talare av nonsens.

[[Kategori:Brittiska litterära figurer]]


text:
# Lilla Sundsjön (Kyrkhults socken, Blekinge)
Lilla Sundsjön är en sjö i Olofströms kommun i Blekinge och ingår i Skräbeåns huvudavrinningsområde.

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Lilla Sundsjön <!--Namnet saknas i kso, men ligger intill Stora Sundsjön-->
|alternativt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Sverige Blekinge
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Blekinge län]]
|kommun =  [[Olofströms kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Blekinge]]
|socken= [[Kyrkhults socken]]

|nordliggrad =	56.38984
|östliggrad = 14.51123
|SWEREF_99_TM_N = 6249576
|SWEREF_99_TM_E = 469824

<!-- Sjödata -->
|area =
|arearef =
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd =
|höjdref =
|strandlinje =
|strandlinjeref =
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 625209-142008
|id_vattenförekomst =
|VYID =
|huvudavrinningsområde_id = 87000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID =
|utflöde=
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID =
|delavrinningsområde_namn =
|delavrinningsområde_areal =
|delavrinningsområde_areal_vattenytor =
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal =
|delavrinningsområde_biflödesordning =
|delavrinningsområde_utflöde =
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn =
|delavrinningsområde_VDRID =
|delavrinningsområde_avstånd_hav =
|delavrinningsområde_nedströms =
|delavrinningsområde_medelhöjd =
|delavrinningsområde_källor =

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 4
|vattendistrikt_id =
|natura_2000_id =
|öar=
|städer=

|fotnoter=

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Lilla Sundsjön''' är en [[sjö]] i [[Olofströms kommun]] i [[Blekinge]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|87000}}.

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Olofströms kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-06}}

[[Kategori:Insjöar i Skräbeåns avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Blekinge]]
[[Kategori:Insjöar i Olofströms kommun]]

title: Lilla Sundsjön · Insjö

Län: Blekinge län

Kommun: Olofströms kommun

Landskap: Blekinge

Socken: Kyrkhults socken

title: Flöden

Huvudavrinningsområde: Skräbeåns huvudavrinningsområde (87000)

title: Övrigt

Limnisk ekoregion: Sydöst, söder om norrlandsgränsen, inom vattendelaren till Östersjöns avrinningsområde, under 200 m ö.h.