text:
# Calpatanna Waterhole Conservation Park
Calpatanna Waterhole Conservation Park är en park i Australien. Den ligger i delstaten South Australia, omkring 450 kilometer nordväst om delstatshuvudstaden Adelaide.
Trakten runt Calpatanna Waterhole Conservation Park är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.. Närmaste större samhälle är Sceale Bay, omkring 13 kilometer väster om Calpatanna Waterhole Conservation Park.
Trakten runt Calpatanna Waterhole Conservation Park består till största delen av jordbruksmark. Genomsnittlig årsnederbörd är 469 millimeter. Den regnigaste månaden är juni, med i genomsnitt 105 mm nederbörd, och den torraste är december, med 9 mm nederbörd.

title: Calpatanna Waterhole Conservation Park

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Australien|datum=2015-12}}
{{geobox
|
<!-- Här ska stå t.ex. Settlement -->
| geobox_width =
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name = Calpatanna Waterhole Conservation Park
| native_name =
| other_name =
| other_name_note =
| other_name1 =
| other_name1_note =
| other_name2 =
| other_name2_note =
| other_name3 =
| other_name3_note =
| other_name4 =
| other_name4_note =
| other_name5 =
| other_name5_note =
| other_name6 =
| other_name6_note =
| other_name7 =
| other_name7_note =
| category_hide =
| category = Park
| native_category =
<!-- *** Bild *** -->
| image =
| image_caption =
| image_size =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag =
| flag_type =
| flag_label =
| flag_note =
| flag_size =
| flag_border =
| symbol =
| symbol_type =
| symbol_label =
| symbol_note =
| symbol_size =
| symbol_border =
<!-- *** Namn *** -->
| official_name =
| official_name_type =
| official_name_label =
| official_name_note =
| etymology =
| etymology_type =
| etymology_label =
| etymology_note =
| motto =
| motto_type =
| motto_label =
| motto_note =
| nickname =
| nickname_type =
| nickname_label =
| nickname_note =
<!-- *** Land m.m. *** -->
| country_fold =
| country_flag = true
| country = Australien
| country_type =
| country_label =
| country_note =
| country1 =
| country1_note =
| country2 =
| country2_note =
| country3 =
| country3_note =
| country4 =
| country4_note =
| country5 =
| country5_note =
| country6 =
| country6_note =
| country7 =
| country7_note =
| country8 =
| country8_note =
| country9 =
| country9_note =
| country10 =
| country10_note =
| country11 =
| country11_note =
| country12 =
| country12_note =
| country13 =
| country13_note =
| country14 =
| country14_note =
| country15 =
| country15_note =
| state_fold =
| state_flag =
| state = [[South Australia]]
| state_type = Delstat
| state_label =
| state_note =
| state1 =
| state1_note =
| state2 =
| state2_note =
| state3 =
| state3_note =
| state4 =
| state4_note =
| state5 =
| state5_note =
| state6 =
| state6_note =
| state7 =
| state7_note =
| state8 =
| state8_note =
| state9 =
| state9_note =
| state10 =
| state10_note =
| state11 =
| state11_note =
| state12 =
| state12_note =
| state13 =
| state13_note =
| state14 =
| state14_note =
| state15 =
| state15_note =
| region_fold =
| region =
| region_type =
| region_label =
| region_note =
| region1 =
| region1_note =
| region2 =
| region2_note =
| region3 =
| region3_note =
| region4 =
| region4_note =
| region5 =
| region5_note =
| region6 =
| region6_note =
| region7 =
| region7_note =
| region8 =
| region8_note =
| region9 =
| region9_note =
| region10 =
| region10_note =
| region11 =
| region11_note =
| region12 =
| region12_note =
| region13 =
| region13_note =
| region14 =
| region14_note =
| region15 =
| region15_note =
| district_fold =
| district =
| district_type =
| district_label =
| district_note =
| district1 =
| district1_note =
| district2 =
| district2_note =
| district3 =
| district3_note =
| district4 =
| district4_note =
| district5 =
| district5_note =
| district6 =
| district6_note =
| district7 =
| district7_note =
| district8 =
| district8_note =
| district9 =
| district9_note =
| district10 =
| district10_note =
| district11 =
| district11_note =
| district12 =
| district12_note =
| district13 =
| district13_note =
| district14 =
| district14_note =
| district15 =
| district15_note =
| commune_fold =
| commune =
| commune_type =
| commune_label =
| commune_note =
| commune1 =
| commune1_note =
| commune2 =
| commune2_note =
| commune3 =
| commune3_note =
| commune4 =
| commune4_note =
| commune5 =
| commune5_note =
| commune6 =
| commune6_note =
| commune7 =
| commune7_note =
| commune8 =
| commune8_note =
| commune9 =
| commune9_note =
| commune10 =
| commune10_note =
| commune11 =
| commune11_note =
| commune12 =
| commune12_note =
| commune13 =
| commune13_note =
| commune14 =
| commune14_note =
| commune15 =
| commune15_note =
| municipality_fold =
| municipality =
| municipality_type =
| municipality_label =
| municipality_note =
| municipality1 =
| municipality1_note =
| municipality2 =
| municipality2_note =
| municipality3 =
| municipality3_note =
| municipality4 =
| municipality4_note =
| municipality5 =
| municipality5_note =
| municipality6 =
| municipality6_note =
| municipality7 =
| municipality7_note =
| municipality8 =
| municipality8_note =
| municipality9 =
| municipality9_note =
| municipality10 =
| municipality10_note =
| municipality11 =
| municipality11_note =
| municipality12 =
| municipality12_note =
| municipality13 =
| municipality13_note =
| municipality14 =
| municipality14_note =
| municipality15 =
| municipality15_note =
| parish_fold =
| parish =
| parish_type =
| parish_label =
| parish_note =
| parish1 =
| parish1_note =
| parish2 =
| parish2_note =
| parish3 =
| parish3_note =
| parish4 =
| parish4_note =
| parish5 =
| parish5_note =
| parish6 =
| parish6_note =
| parish7 =
| parish7_note =
| parish8 =
| parish8_note =
| parish9 =
| parish9_note =
| parish10 =
| parish10_note =
| parish11 =
| parish11_note =
| parish12 =
| parish12_note =
| parish13 =
| parish13_note =
| parish14 =
| parish14_note =
| parish15 =
| parish15_note =
<!-- *** Tillhörighet, inom området m.m. *** -->
| parent_fold =
| parent =
| parent_type =
| parent_label =
| parent_note =
| parent1 =
| parent1_note =
| parent2 =
| parent2_note =
| parent3 =
| parent3_note =
| range_fold =
| range =
| range_type =
| range_label =
| range_note =
| range1 =
| range1_note =
| range2 =
| range2_note =
| range3 =
| range3_note =
| road =
| road_type =
| road_label =
| road_note =
| road1 =
| road1_type =
| road1_label =
| road1_note =
| road2 =
| road2_type =
| road2_label =
| road2_note =
| road3 =
| road3_type =
| road3_label =
| road3_note =
| road4 =
| road4_type =
| road4_label =
| road4_note =
| border_fold =
| border =
| border_type =
| border_label =
| border_note =
| border1 =
| border1_note =
| border2 =
| border2_note =
| border3 =
| border3_note =
| border4 =
| border4_note =
| border5 =
| border5_note =
| border6 =
| border6_note =
| border7 =
| border7_note =
| border8 =
| border8_note =
| border9 =
| border9_note =
| border10 =
| border10_note =
| border11 =
| border11_note =
| border12 =
| border12_note =
| border13 =
| border13_note =
| border14 =
| border14_note =
| border15 =
| border15_note =
| border16 =
| border16_note =
| border17 =
| border17_note =
| border18 =
| border18_note =
| border19 =
| border19_note =
| border20 =
| border20_note =
| border21 =
| border21_note =
| border22 =
| border22_note =
| border23 =
| border23_note =
| border24 =
| border24_note =
| part_fold =
| part =
| part_type =
| part_label =
| part_note =
| part1 =
| part1_note =
| part2 =
| part2_note =
| part3 =
| part3_note =
| part4 =
| part4_note =
| part5 =
| part5_note =
| part6 =
| part6_note =
| part7 =
| part7_note =
| part8 =
| part8_note =
| part9 =
| part9_note =
| part10 =
| part10_note =
| part11 =
| part11_note =
| part12 =
| part12_note =
| part13 =
| part13_note =
| part14 =
| part14_note =
| part15 =
| part15_note =
| part16 =
| part16_note =
| part17 =
| part17_note =
| part18 =
| part18_note =
| part19 =
| part19_note =
| part20 =
| part20_note =
| part21 =
| part21_note =
| part22 =
| part22_note =
| part23 =
| part23_note =
| part24 =
| part24_note =
| part25 =
| part25_note =
| part26 =
| part26_note =
| part27 =
| part27_note =
| part28 =
| part28_note =
| part29 =
| part29_note =
| part30 =
| part30_note =
| part31 =
| part31_note =
| part32 =
| part32_note =
| part33 =
| part33_note =
| part34 =
| part34_note =
| part35 =
| part35_note =
| part36 =
| part36_note =
| part37 =
| part37_note =
| part38 =
| part38_note =
| part39 =
| part39_note =
| part40 =
| part40_note =
| part41 =
| part41_note =
| tributary_fold =
| child_fold =
| tributary_left_fold =
| child_left_fold =
| tributary_type =
| tributary_label =
| child_type =
| child_label =
| tributary_left =
| tributary_left_type =
| tributary_left_label =
| tributary_left_note =
| child_left =
| child_left_type =
| child_left_label =
| child_left_note =
| tributary_left1 =
| tributary_left1_note =
| child_left1 =
| child_left1_note =
| tributary_left2 =
| tributary_left2_note =
| child_left2 =
| child_left2_note =
| tributary_left3 =
| tributary_left3_note =
| child_left3 =
| child_left3_note =
| tributary_left4 =
| tributary_left4_note =
| child_left4 =
| child_left4_note =
| tributary_left5 =
| tributary_left5_note =
| child_left5 =
| child_left5_note =
| tributary_left6 =
| tributary_left6_note =
| child_left6 =
| child_left6_note =
| tributary_left7 =
| tributary_left7_note =
| child_left7 =
| child_left7_note =
| tributary_left8 =
| tributary_left8_note =
| child_left8 =
| child_left8_note =
| tributary_left9 =
| tributary_left9_note =
| child_left9 =
| child_left9_note =
| tributary_left10 =
| tributary_left10_note =
| child_left10 =
| child_left10_note =
| tributary_left11 =
| tributary_left11_note =
| child_left11 =
| child_left11_note =
| tributary_left12 =
| tributary_left12_note =
| child_left12 =
| child_left12_note =
| tributary_left13 =
| tributary_left13_note =
| child_left13 =
| child_left13_note =
| tributary_left14 =
| tributary_left14_note =
| child_left14 =
| child_left14_note =
| tributary_left15 =
| tributary_left15_note =
| child_left15 =
| child_left15_note =
| tributary_right_fold =
| child_right_fold =
| tributary_right =
| tributary_right_type =
| tributary_right_label =
| tributary_right_note =
| child_right =
| child_right_type =
| child_right_label =
| child_right_note =
| tributary_right1 =
| tributary_right1_note =
| child_right1 =
| child_right1_note =
| tributary_right2 =
| tributary_right2_note =
| child_right2 =
| child_right2_note =
| tributary_right3 =
| tributary_right3_note =
| child_right3 =
| child_right3_note =
| tributary_right4 =
| tributary_right4_note =
| child_right4 =
| child_right4_note =
| tributary_right5 =
| tributary_right5_note =
| child_right5 =
| child_right5_note =
| tributary_right6 =
| tributary_right6_note =
| child_right6 =
| child_right6_note =
| tributary_right7 =
| tributary_right7_note =
| child_right7 =
| child_right7_note =
| tributary_right8 =
| tributary_right8_note =
| child_right8 =
| child_right8_note =
| tributary_right9 =
| tributary_right9_note =
| child_right9 =
| child_right9_note =
| tributary_right10 =
| tributary_right10_note =
| child_right10 =
| child_right10_note =
| tributary_right11 =
| tributary_right11_note =
| child_right11 =
| child_right11_note =
| tributary_right12 =
| tributary_right12_note =
| child_right12 =
| child_right12_note =
| tributary_right13 =
| tributary_right13_note =
| child_right13 =
| child_right13_note =
| tributary_right14 =
| tributary_right14_note =
| child_right14 =
| child_right14_note =
| tributary_right15 =
| tributary_right15_note =
| child_right15 =
| child_right15_note =
| city_fold =
| city =
| city_type =
| city_label =
| city_note =
| city1 =
| city1_note =
| city2 =
| city2_note =
| city3 =
| city3_note =
| city4 =
| city4_note =
| city5 =
| city5_note =
| city6 =
| city6_note =
| city7 =
| city7_note =
| city8 =
| city8_note =
| city9 =
| city9_note =
| city10 =
| city10_note =
| city11 =
| city11_note =
| city12 =
| city12_note =
| city13 =
| city13_note =
| city14 =
| city14_note =
| city15 =
| city15_note =
| landmark_fold =
| landmark =
| landmark_type =
| landmark_label =
| landmark_note =
| landmark1 =
| landmark1_note =
| landmark2 =
| landmark2_note =
| landmark3 =
| landmark3_note =
| landmark4 =
| landmark4_note =
| landmark5 =
| landmark5_note =
| landmark6 =
| landmark6_note =
| landmark7 =
| landmark7_note =
| landmark8 =
| landmark8_note =
| landmark9 =
| landmark9_note =
| landmark10 =
| landmark10_note =
| landmark11 =
| landmark11_note =
| landmark12 =
| landmark12_note =
| landmark13 =
| landmark13_note =
| landmark14 =
| landmark14_note =
| landmark15 =
| landmark15_note =
| lake_fold =
| lake =
| lake_type =
| lake_label =
| lake_note =
| lake1 =
| lake1_note =
| lake2 =
| lake2_note =
| lake3 =
| lake3_note =
| lake4 =
| lake4_note =
| lake5 =
| lake5_note =
| lake6 =
| lake6_note =
| lake7 =
| lake7_note =
| lake8 =
| lake8_note =
| lake9 =
| lake9_note =
| lake10 =
| lake10_note =
| lake11 =
| lake11_note =
| lake12 =
| lake12_note =
| lake13 =
| lake13_note =
| lake14 =
| lake14_note =
| lake15 =
| lake15_note =
| mountain_fold =
| mountain =
| mountain_type =
| mountain_label =
| mountain_note =
| mountain1 =
| mountain1_note =
| mountain2 =
| mountain2_note =
| mountain3 =
| mountain3_note =
| mountain4 =
| mountain4_note =
| mountain5 =
| mountain5_note =
| mountain6 =
| mountain6_note =
| mountain7 =
| mountain7_note =
| mountain8 =
| mountain8_note =
| mountain9 =
| mountain9_note =
| mountain10 =
| mountain10_note =
| mountain11 =
| mountain11_note =
| mountain12 =
| mountain12_note =
| mountain13 =
| mountain13_note =
| mountain14 =
| mountain14_note =
| mountain15 =
| mountain15_note =
| building_fold =
| building =
| building_type =
| building_label =
| building_note =
| building1 =
| building1_note =
| building2 =
| building2_note =
| building3 =
| building3_note =
| building4 =
| building4_note =
| building5 =
| building5_note =
| building6 =
| building6_note =
| building7 =
| building7_note =
| building8 =
| building8_note =
| building9 =
| building9_note =
| building10 =
| building10_note =
| building11 =
| building11_note =
| building12 =
| building12_note =
| building13 =
| building13_note =
| building14 =
| building14_note =
| building15 =
| building15_note =
| river_fold =
| river =
| river_type =
| river_label =
| river_note =
| river1 =
| river1_note =
| river2 =
| river2_note =
| river3 =
| river3_note =
| river4 =
| river4_note =
| river5 =
| river5_note =
| river6 =
| river6_note =
| river7 =
| river7_note =
| river8 =
| river8_note =
| river9 =
| river9_note =
| river10 =
| river10_note =
| river11 =
| river11_note =
| river12 =
| river12_note =
| river13 =
| river13_note =
| river14 =
| river14_note =
| river15 =
| river15_note =
<!-- *** Lägen *** -->
| location =
| location_type =
| location_label =
| location_note =
| location_municipality =
| location_municipality1 =
| location_district =
| location_district1 =
| location_region =
| location_region1 =
| location_state =
| location_state1 =
| location_country =
| location_country1 =
| elevation = 6
| elevation_unit =
| elevation_note =
| prominence =
| prominence_unit =
| prominence_note =
| lat_d = -32.99373
| lat_m =
| lat_s =
| lat_NS =
| long_d = 134.34224
| long_m =
| long_s =
| long_EW =
| coordinates_no_title =
| coordinates_type =
| coordinates_format =
| coordinates_note =
| capital =
| capital_name =
| capital_type =
| capital_label =
| capital_note =
| capital_location =
| capital_location_type =
| capital_location_label =
| capital_location_note =
| capital_elevation =
| capital_elevation_unit =
| capital_elevation_note =
| capital_lat_d =
| capital_lat_m =
| capital_lat_s =
| capital_lat_NS =
| capital_long_d =
| capital_long_m =
| capital_long_s =
| capital_long_EW =
| capital_coordinates_type =
| capital_coordinates_format =
| capital_coordinates_note =
| subcapital_fold =
| subcapital =
| subcapital_type =
| subcapital_label =
| subcapital_note =
| subcapital1 =
| subcapital1_note =
| subcapital2 =
| subcapital2_note =
| subcapital3 =
| subcapital3_note =
| subcapital4 =
| subcapital4_note =
| subcapital5 =
| subcapital5_note =
| subcapital6 =
| subcapital6_note =
| subcapital7 =
| subcapital7_note =
| subcapital8 =
| subcapital8_note =
| subcapital9 =
| subcapital9_note =
| subcapital10 =
| subcapital10_note =
| subcapital11 =
| subcapital11_note =
| subcapital12 =
| subcapital12_note =
| subcapital13 =
| subcapital13_note =
| subcapital14 =
| subcapital14_note =
| subcapital15 =
| subcapital15_note =
| highest =
| highest_name =
| highest_type =
| highest_label =
| highest_note =
| highest_location =
| highest_location_type =
| highest_location_label =
| highest_location_note =
| highest_municipality =
| highest_municipality1 =
| highest_district =
| highest_district1 =
| highest_region =
| highest_region1 =
| highest_state =
| highest_state1 =
| highest_country =
| highest_country1 =
| highest_elevation =
| highest_elevation_unit =
| highest_elevation_note =
| highest_lat_d =
| highest_lat_m =
| highest_lat_s =
| highest_lat_NS =
| highest_long_d =
| highest_long_m =
| highest_long_s =
| highest_long_EW =
| highest_coordinates_type =
| highest_coordinates_format =
| highest_coordinates_note =
| lowest =
| lowest_name =
| lowest_type =
| lowest_label =
| lowest_note =
| lowest_location =
| lowest_location_type =
| lowest_location_label =
| lowest_location_note =
| lowest_municipality =
| lowest_municipality1 =
| lowest_district =
| lowest_district1 =
| lowest_region =
| lowest_region1 =
| lowest_state =
| lowest_state1 =
| lowest_country =
| lowest_country1 =
| lowest_elevation =
| lowest_elevation_unit =
| lowest_elevation_note =
| lowest_lat_d =
| lowest_lat_m =
| lowest_lat_s =
| lowest_lat_NS =
| lowest_long_d =
| lowest_long_m =
| lowest_long_s =
| lowest_long_EW =
| lowest_coordinates_type =
| lowest_coordinates_format =
| lowest_coordinates_note =
<!-- *** Floders lägen *** -->
| source =
| source_name =
| source_type =
| source_label =
| source_note =
| source_location =
| source_location_type =
| source_location_label =
| source_location_note =
| source_municipality =
| source_municipality1 =
| source_district =
| source_district1 =
| source_region =
| source_region1 =
| source_state =
| source_state1 =
| source_country =
| source_country1 =
| source_elevation =
| source_elevation_unit =
| source_elevation_note =
| source_length =
| source_length_unit =
| source_length_note =
| source_lat_d =
| source_lat_m =
| source_lat_s =
| source_lat_NS =
| source_long_d =
| source_long_m =
| source_long_s =
| source_long_EW =
| source_coordinates_type =
| source_coordinates_format =
| source_coordinates_note =
| source1 =
| source1_name =
| source1_type =
| source1_label =
| source1_note =
| source1_location =
| source1_location_type =
| source1_location_label =
| source1_location_note =
| source1_municipality =
| source1_municipality1 =
| source1_district =
| source1_district1 =
| source1_region =
| source1_region1 =
| source1_state =
| source1_state1 =
| source1_country =
| source1_country1 =
| source1_elevation =
| source1_elevation_unit =
| source1_elevation_note =
| source1_length =
| source1_length_unit =
| source1_lat_d =
| source1_lat_m =
| source1_lat_s =
| source1_lat_NS =
| source1_long_d =
| source1_long_m =
| source1_long_s =
| source1_long_EW =
| source1_coordinates_type =
| source1_coordinates_format =
| source1_coordinates_note =
| source2 =
| source2_name =
| source2_type =
| source2_label =
| source2_note =
| source2_location =
| source2_location_type =
| source2_location_label =
| source2_location_note =
| source2_municipality =
| source2_municipality1 =
| source2_district =
| source2_district1 =
| source2_region =
| source2_region1 =
| source2_state =
| source2_state1 =
| source2_country =
| source2_country1 =
| source2_elevation =
| source2_elevation_unit =
| source2_elevation_note =
| source2_length =
| source2_length_unit =
| source2_length_note =
| source2_lat_d =
| source2_lat_m =
| source2_lat_s =
| source2_lat_NS =
| source2_long_d =
| source2_long_m =
| source2_long_s =
| source2_long_EW =
| source2_coordinates_type =
| source2_coordinates_format =
| source2_coordinates_note =
| source_confluence =
| source_confluence_name =
| source_confluence_type =
| source_confluence_label =
| source_confluence_note =
| source_confluence_location =
| source_confluence_location_type =
| source_confluence_location_label =
| source_confluence_location_note =
| source_confluence_municipality =
| source_confluence_municipality1 =
| source_confluence_district =
| source_confluence_district1 =
| source_confluence_region =
| source_confluence_region1 =
| source_confluence_state =
| source_confluence_state1 =
| source_confluence_country =
| source_confluence_country1 =
| source_confluence_elevation =
| source_confluence_elevation_unit =
| source_confluence_elevation_note =
| source_confluence_lat_d =
| source_confluence_lat_m =
| source_confluence_lat_s =
| source_confluence_lat_NS =
| source_confluence_long_d =
| source_confluence_long_m =
| source_confluence_long_s =
| source_confluence_long_EW =
| source_confluence_coordinates_type =
| source_confluence_coordinates_format =
| source_confluence_coordinates_note =
| mouth =
| mouth_name =
| mouth_type =
| mouth_label =
| mouth_note =
| mouth_location =
| mouth_location_type =
| mouth_location_label =
| mouth_location_note =
| mouth_municipality =
| mouth_municipality1 =
| mouth_district =
| mouth_district1 =
| mouth_region =
| mouth_region1 =
| mouth_state =
| mouth_state1 =
| mouth_country =
| mouth_country1 =
| mouth_elevation =
| mouth_elevation_unit =
| mouth_elevation_note =
| mouth_lat_d =
| mouth_lat_m =
| mouth_lat_s =
| mouth_lat_NS =
| mouth_long_d =
| mouth_long_m =
| mouth_long_s =
| mouth_long_EW =
| mouth_coordinates_type =
| mouth_coordinates_format =
| mouth_coordinates_note =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length =
| length_type =
| length_label =
| length_unit =
| length_orientation =
| length_note =
| length1 =
| length1_type =
| length1_label =
| length1_unit =
| length1_orientation =
| length1_note =
| length2 =
| length2_type =
| length2_label =
| length2_unit =
| length2_orientation =
| length2_note =
| length3 =
| length3_type =
| length3_label =
| length3_unit =
| length3_orientation =
| length3_note =
| length4 =
| length4_type =
| length4_label =
| length4_unit =
| length4_orientation =
| length4_note =
| width =
| width_type =
| width_label =
| width_unit =
| width_orientation =
| width_note =
| width1 =
| width1_type =
| width1_label =
| width1_unit =
| width1_orientation =
| width1_note =
| width2 =
| width2_type =
| width2_label =
| width2_unit =
| width2_orientation =
| width2_note =
| width3 =
| width3_type =
| width3_label =
| width3_unit =
| width3_orientation =
| width3_note =
| width4 =
| width4_type =
| width4_label =
| width4_unit =
| width4_orientation =
| width4_note =
| height =
| height_type =
| height_label =
| height_unit =
| height_note =
| height1 =
| height1_type =
| height1_label =
| height1_unit =
| height1_note =
| height2 =
| height2_type =
| height2_label =
| height2_unit =
| height2_note =
| height3 =
| height3_type =
| height3_label =
| height3_unit =
| height3_note =
| height4 =
| height4_type =
| height4_label =
| height4_unit =
| height4_note =
| number =
| number_type =
| number_label =
| number_note =
| number1 =
| number1_type =
| number1_label =
| number1_note =
| number2 =
| number2_type =
| number2_label =
| number2_note =
| number3 =
| number3_type =
| number3_label =
| number3_note =
| number4 =
| number4_type =
| number4_label =
| number4_note =
| depth =
| depth_type =
| depth_label =
| depth_unit =
| depth_note =
| depth1 =
| depth1_type =
| depth1_label =
| depth1_unit =
| depth1_note =
| depth2 =
| depth2_type =
| depth2_label =
| depth2_unit =
| depth2_note =
| depth3 =
| depth3_type =
| depth3_label =
| depth3_unit =
| depth3_note =
| depth4 =
| depth4_type =
| depth4_label =
| depth4_unit =
| depth4_note =
| volume =
| volume_type =
| volume_label =
| volume_unit =
| volume_note =
| volume1 =
| volume1_type =
| volume1_label =
| volume1_unit =
| volume1_note =
| volume2 =
| volume2_type =
| volume2_label =
| volume2_unit =
| volume2_note =
| volume3 =
| volume3_type =
| volume3_label =
| volume3_unit =
| volume3_note =
| volume4 =
| volume4_type =
| volume4_label =
| volume4_unit =
| volume4_note =
| weight =
| weight_type =
| weight_label =
| weight_unit =
| weight_note =
| weight1 =
| weight1_type =
| weight1_label =
| weight1_unit =
| weight1_note =
| weight2 =
| weight2_type =
| weight2_label =
| weight2_unit =
| weight2_note =
| weight3 =
| weight3_type =
| weight3_label =
| weight3_unit =
| weight3_note =
| weight4 =
| weight4_type =
| weight4_label =
| weight4_unit =
| weight4_note =
| watershed =
| watershed_type =
| watershed_label =
| watershed_decimals =
| watershed_unit =
| watershed_note =
| area =
| area_type =
| area_label =
| area_decimals =
| area_unit =
| area_date =
| area_as_of =
| area_note =
| area_land =
| area_land_type =
| area_land_label =
| area_land_decimals =
| area_land_unit =
| area_land_note =
| area_land_percentage =
| area_land_percentage_round =
| area_land_share =
| area_land_share_round =
| area_percentage_round =
| area_share_round =
| area_water =
| area_water_type =
| area_water_label =
| area_water_decimals =
| area_water_unit =
| area_water_note =
| area_water_percentage =
| area_water_percentage_round =
| area_water_share =
| area_water_share_round =
| area_urban =
| area_urban_type =
| area_urban_label =
| area_urban_decimals =
| area_urban_unit =
| area_urban_date =
| area_urban_as_of =
| area_urban_note =
| area_urban_percentage =
| area_urban_percentage_round =
| area_urban_share =
| area_urban_share_round =
| area_municipal =
| area_municipal_type =
| area_municipal_label =
| area_municipal_decimals =
| area_municipal_unit =
| area_municipal_date =
| area_municipal_as_of =
| area_municipal_note =
| area_municipal_percentage =
| area_municipal_percentage_round =
| area_municipal_share =
| area_municipal_share_round =
| area_metro =
| area_metro_type =
| area_metro_label =
| area_metro_decimals =
| area_metro_unit =
| area_metro_date =
| area_metro_as_of =
| area_metro_note =
| area_metro_percentage =
| area_metro_percentage_round =
| area_metro_share =
| area_metro_share_round =
| area1 =
| area1_type =
| area1_label =
| area1_unit =
| area1_date =
| area1_note =
| area1_share =
| area1_share_round =
| area2 =
| area2_type =
| area2_label =
| area2_unit =
| area2_date =
| area2_note =
| area2_share =
| area2_share_round =
| area3 =
| area3_type =
| area3_label =
| area3_unit =
| area3_date =
| area3_note =
| area3_share =
| area3_share_round =
| area4 =
| area4_type =
| area4_label =
| area4_unit =
| area4_date =
| area4_note =
| area4_share =
| area4_share_round =
| area5 =
| area5_type =
| area5_label =
| area5_unit =
| area5_date =
| area5_note =
| area5_share =
| area5_share_round =
| area6 =
| area6_type =
| area6_label =
| area6_unit =
| area6_date =
| area6_note =
| area6_share =
| area6_share_round =
| area7 =
| area7_type =
| area7_label =
| area7_unit =
| area7_date =
| area7_note =
| area7_share =
| area7_share_round =
| area8 =
| area8_type =
| area8_label =
| area8_unit =
| area8_date =
| area8_note =
| area8_share =
| area8_share_round =
| area9 =
| area9_type =
| area9_label =
| area9_unit =
| area9_date =
| area9_note =
| area9_share =
| area9_share_round =
| area10 =
| area10_type =
| area10_label =
| area10_unit =
| area10_date =
| area10_note =
| area10_share =
| area10_share_round =
| area11 =
| area11_type =
| area11_label =
| area11_unit =
| area11_date =
| area11_note =
| area11_share =
| area11_share_round =
| area12 =
| area12_type =
| area12_label =
| area12_unit =
| area12_date =
| area12_note =
| area12_share =
| area12_share_round =
| discharge =
| discharge_average =
| discharge_type =
| discharge_location =
| discharge_location_note =
| discharge_label =
| discharge_unit =
| discharge_note =
| discharge_max =
| discharge_max_unit =
| discharge_max_note =
| discharge_min =
| discharge_min_unit =
| discharge_min_note =
| discharge1_average =
| discharge1_type =
| discharge1_location =
| discharge1_unit =
| discharge1_note =
| discharge2_average =
| discharge2_location =
| discharge2_unit =
| discharge2_note =
| discharge3_average =
| discharge3_location =
| discharge3_unit =
| discharge3_note =
| discharge4_average =
| discharge4_location =
| discharge4_unit =
| discharge4_note =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population =
| population_type =
| population_label =
| population_date =
| population_as_of =
| population_note =
| population_urban =
| population_urban_type =
| population_urban_label =
| population_urban_date =
| population_urban_as_of =
| population_urban_note =
| population_municipal =
| population_municipal_type =
| population_municipal_label =
| population_municipal_date =
| population_municipal_as_of =
| population_municipal_note =
| population_metro =
| population_metro_type =
| population_metro_label =
| population_metro_date =
| population_metro_as_of =
| population_metro_note =
| population1 =
| population1_type =
| population1_label =
| population1_date =
| population1_note =
| population2 =
| population2_type =
| population2_label =
| population2_date =
| population2_note =
| population3 =
| population3_type =
| population3_label =
| population3_date =
| population3_note =
| population4 =
| population4_type =
| population4_label =
| population4_date =
| population4_note =
| population5 =
| population5_type =
| population5_label =
| population5_date =
| population5_note =
| population6 =
| population6_type =
| population6_label =
| population6_date =
| population6_note =
| population7 =
| population7_type =
| population7_label =
| population7_date =
| population7_note =
| population8 =
| population8_type =
| population8_label =
| population8_date =
| population8_note =
| population9 =
| population9_type =
| population9_label =
| population9_date =
| population9_note =
| population10 =
| population10_type =
| population10_label =
| population10_date =
| population10_note =
| population11 =
| population11_type =
| population11_label =
| population11_date =
| population11_note =
| population12 =
| population12_type =
| population12_label =
| population12_date =
| population12_note =
| population_density =
| density_type =
| density_label =
| population_density_round =
| population_density_hide =
| population_density_note =
| population_urban_density =
| population_urban_density_type =
| population_urban_density_round =
| population_urban_density_note =
| population_municipal_density =
| population_municipal_density_type =
| population_municipal_density_round =
| population_municipal_density_note =
| population_metro_density =
| population_metro_density_type =
| population_metro_density_round =
| population_metro_density_note =
| population1_density =
| density1_type =
| density1_label =
| population1_density_round =
| population1_density_note =
| population2_density =
| density2_type =
| density2_label =
| population2_density_round =
| population2_density_note =
| population3_density =
| density3_type =
| density3_label =
| population3_density_round =
| population3_density_note =
| population4_density =
| density4_type =
| density4_label =
| population4_density_round =
| population4_density_note =
| population5_density =
| density5_type =
| density5_label =
| population5_density_round =
| population5_density_note =
| population6_density =
| density6_type =
| density6_label =
| population6_density_round =
| population6_density_note =
| population7_density =
| density7_type =
| density7_label =
| population7_density_round =
| population7_density_note =
| population8_density =
| density8_type =
| density8_label =
| population8_density_round =
| population8_density_note =
| population9_density =
| density9_type =
| density9_label =
| population9_density_round =
| population9_density_note =
| population10_density =
| density10_type =
| density10_label =
| population10_density_round =
| population10_density_note =
| population11_density =
| density11_type =
| density11_label =
| population11_density_round =
| population11_density_note =
| population12_density =
| density12_type =
| density12_label =
| population12_density_round =
| population12_density_note =
<!-- *** Egenskaper *** -->
| biome_fold =
| biome =
| biome_type =
| biome_label =
| biome_share =
| biome_note =
| biome1 =
| biome1_note =
| biome2 =
| biome2_note =
| biome3 =
| biome3_note =
| biome4 =
| biome4_note =
| biome5 =
| biome5_note =
| biome6 =
| biome6_note =
| biome7 =
| biome7_note =
| biome8 =
| biome8_note =
| biome9 =
| biome9_note =
| biome10 =
| biome10_note =
| biome11 =
| biome11_note =
| biome12 =
| biome12_note =
| biome13 =
| biome13_note =
| biome14 =
| biome14_note =
| biome15 =
| biome15_note =
| geology_fold =
| geology =
| geology_type =
| geology_label =
| geology_note =
| geology1 =
| geology1_note =
| geology2 =
| geology2_note =
| geology3 =
| geology3_note =
| geology4 =
| geology4_note =
| geology5 =
| geology5_note =
| geology6 =
| geology6_note =
| geology7 =
| geology7_note =
| geology8 =
| geology8_note =
| geology9 =
| geology9_note =
| geology10 =
| geology10_note =
| geology11 =
| geology11_note =
| geology12 =
| geology12_note =
| geology13 =
| geology13_note =
| geology14 =
| geology14_note =
| geology15 =
| geology15_note =
| orogeny_fold =
| orogeny =
| orogeny_type =
| orogeny_label =
| orogeny_note =
| orogeny1 =
| orogeny1_note =
| orogeny2 =
| orogeny2_note =
| orogeny3 =
| orogeny3_note =
| orogeny4 =
| orogeny4_note =
| orogeny5 =
| orogeny5_note =
| orogeny6 =
| orogeny6_note =
| orogeny7 =
| orogeny7_note =
| orogeny8 =
| orogeny8_note =
| orogeny9 =
| orogeny9_note =
| orogeny10 =
| orogeny10_note =
| orogeny11 =
| orogeny11_note =
| orogeny12 =
| orogeny12_note =
| orogeny13 =
| orogeny13_note =
| orogeny14 =
| orogeny14_note =
| orogeny15 =
| orogeny15_note =
| period_fold =
| period =
| period_type =
| period_label =
| period_note =
| period1 =
| period1_note =
| period2 =
| period2_note =
| period3 =
| period3_note =
| period4 =
| period4_note =
| period5 =
| period5_note =
| period6 =
| period6_note =
| period7 =
| period7_note =
| period8 =
| period8_note =
| period9 =
| period9_note =
| period10 =
| period10_note =
| period11 =
| period11_note =
| period12 =
| period12_note =
| period13 =
| period13_note =
| period14 =
| period14_note =
| period15 =
| period15_note =
| plant_fold =
| plant =
| plant_type =
| plant_label =
| plant_note =
| plant1 =
| plant1_note =
| plant2 =
| plant2_note =
| plant3 =
| plant3_note =
| plant4 =
| plant4_note =
| plant5 =
| plant5_note =
| plant6 =
| plant6_note =
| plant7 =
| plant7_note =
| plant8 =
| plant8_note =
| plant9 =
| plant9_note =
| plant10 =
| plant10_note =
| plant11 =
| plant11_note =
| plant12 =
| plant12_note =
| plant13 =
| plant13_note =
| plant14 =
| plant14_note =
| plant15 =
| plant15_note =
| animal_fold =
| animal =
| animal_type =
| animal_label =
| animal_note =
| animal1 =
| animal1_note =
| animal2 =
| animal2_note =
| animal3 =
| animal3_note =
| animal4 =
| animal4_note =
| animal5 =
| animal5_note =
| animal6 =
| animal6_note =
| animal7 =
| animal7_note =
| animal8 =
| animal8_note =
| animal9 =
| animal9_note =
| animal10 =
| animal10_note =
| animal11 =
| animal11_note =
| animal12 =
| animal12_note =
| animal13 =
| animal13_note =
| animal14 =
| animal14_note =
| animal15 =
| animal15_note =
| author_fold =
| author =
| author_type =
| author_label =
| author_note =
| author1 =
| author1_note =
| author2 =
| author2_note =
| author3 =
| author3_note =
| author4 =
| author4_note =
| author5 =
| author5_note =
| author6 =
| author6_note =
| author7 =
| author7_note =
| author8 =
| author8_note =
| author9 =
| author9_note =
| author10 =
| author10_note =
| author11 =
| author11_note =
| author12 =
| author12_note =
| author13 =
| author13_note =
| author14 =
| author14_note =
| author15 =
| author15_note =
| style_fold =
| style =
| style_type =
| style_label =
| style_note =
| style1 =
| style1_note =
| style2 =
| style2_note =
| style3 =
| style3_note =
| style4 =
| style4_note =
| style5 = [style5_note =
| style6 =
| style6_note =
| style7 =
| style7_note =
| style8 =
| style8_note =
| style9 =
| style9_note =
| style10 =
| style10_note =
| style11 =
| style11_note =
| style12 =
| style12_note =
| style13 =
| style13_note =
| style14 =
| style14_note =
| style15 =
| style15_note =
| material_fold =
| material =
| material_type =
| material_label =
| material_note =
| material1 =
| material1_note =
| material2 =
| material2_note =
| material3 =
| material3_note =
| material4 =
| material4_note =
| material5 =
| material5_note =
| material6 =
| material6_note =
| material7 =
| material7_note =
| material8 =
| material8_note =
| material9 =
| material9_note =
| material10 =
| material10_note =
| material11 =
| material11_note =
| material12 =
| material12_note =
| material13 =
| material13_note =
| material14 =
| material14_note =
| material15 =
| material15_note =
<!-- ***  Historia och administration *** -->
| established =
| established_type =
| established_label =
| established_note =
| established1 =
| established1_type =
| established1_label =
| established1_note =
| established2 =
| established2_type =
| established2_label =
| established2_note =
| established3 =
| established3_type =
| established3_label =
| established3_note =
| established4 =
| established4_type =
| established4_label =
| established4_note =
| date =
| date_type =
| date_label =
| date_note =
| date1 =
| date1_type =
| date1_label =
| date1_note =
| date2 =
| date2_type =
| date2_label =
| date2_note =
| date3 =
| date3_type =
| date3_label =
| date3_note =
| date4 =
| date4_type =
| date4_label =
| date4_note =
| management =
| management_body =
| management_type =
| management_label =
| management_note =
| management_location =
| management_location_type =
| management_location_label =
| management_location_note =
| management_municipality =
| management_municipality1 =
| management_district =
| management_district1 =
| management_region =
| management_region1 =
| management_state =
| management_state1 =
| management_country =
| management_country1 =
| management_elevation =
| management_elevation_unit =
| management_elevation_note =
| management_lat_d =
| management_lat_m =
| management_lat_s =
| management_lat_NS =
| management_long_d =
| management_long_m =
| management_long_s =
| management_long_EW =
| management_coordinates_type =
| management_coordinates_format =
| management_coordinates_note =
| government =
| government_type =
| government_label =
| government_note =
| government_location =
| government_location_type =
| government_location_label =
| government_location_note =
| government_municipality =
| government_municipality1 =
| government_district =
| government_district1 =
| government_region =
| government_region1 =
| government_state =
| government_state1 =
| government_country =
| government_country1 =
| government_elevation =
| government_elevation_unit =
| government_elevation_note =
| government_lat_d =
| government_lat_m =
| government_lat_s =
| government_lat_NS =
| government_long_d =
| government_long_m =
| government_long_s =
| government_long_EW =
| government_coordinates_type =
| government_coordinates_format =
| government_coordinates_note =
| owner =
| owner_type =
| owner_label =
| owner_note =
| mayor =
| mayor_type =
| mayor_label =
| mayor_party =
| mayor_note =
| leader =
| leader_type =
| leader_label =
| leader_party =
| leader_note =
| leader1 =
| leader1_type =
| leader1_label =
| leader1_party =
| leader1_note =
| leader2 =
| leader2_type =
| leader2_label =
| leader2_party =
| leader2_note =
| leader3 =
| leader3_type =
| leader3_label =
| leader3_party =
| leader3_note =
| leader4 =
| leader4_type =
| leader4_label =
| leader4_party =
| leader4_note =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public =
| public_type =
| public_label =
| public_note =
| visitation =
| visitation_type =
| visitation_label =
| visitation_date =
| visitation_note =
| access =
| access_type =
| access_label =
| access_note =
| discovery =
| discovery_type =
| discovery_label =
| discovery_note =
| discovery1 =
| discovery1_note =
| discovery2 =
| discovery2_note =
| discovery3 =
| discovery3_note =
| discovery4 =
| discovery4_note =
| discovery5 =
| discovery5_note =
| discovery6 =
| discovery6_note =
| discovery7 =
| discovery7_note =
| discovery_date =
| discovery_date_type =
| discovery_date_label =
| discovery_date_note =
| ascent =
| ascent_type =
| ascent_label =
| ascent_note =
| ascent1 =
| ascent1_note =
| ascent2 =
| ascent2_note =
| ascent3 =
| ascent3_note =
| ascent4 =
| ascent4_note =
| ascent5 =
| ascent5_note =
| ascent6 =
| ascent6_note =
| ascent7 =
| ascent7_note =
| ascent_date =
| ascent_date_type =
| ascent_date_label =
| ascent_date_note =
<!-- *** Koder *** -->
| timezone = [[Australian Central Standard Time|ACST]]
| timezone_type =
| timezone_label = Australia/Adelaide
| utc_offset = +9:30
| timezone_note =
| timezone_DST = [[Australian Central Daylight Time|ACDT]]
| timezone_type_DST =
| timezone_label_DST =
| utc_offset_DST = +10:30
| timezone_note_DST =
| iso_code =
| iso_code_type =
| iso_code_label =
| iso_subcode =
| iso_code_note =
| postal_town =
| postal_town_type =
| postal_town_label =
| postal_town_note =
| postal_code =
| postal_code_type =
| postal_code_label =
| postal_code_note =
| area_code =
| area_code_type =
| area_code_label =
| area_code_note =
| code =
| code_type =
| code_label =
| code_note =
| codea =
| codea_type =
| codea_label =
| codea_note =
| codeb =
| codeb_type =
| codeb_label =
| codeb_note =
| codec =
| codec_type =
| codec_label =
| codec_note =
| code1 =
| code1_type =
| code1_label =
| code1_note =
| code1a =
| code1a_type =
| code1a_label =
| code1a_note =
| code1b =
| code1b_type =
| code1b_label =
| code1b_note =
| code1c =
| code1c_type =
| code1c_label =
| code1c_note =
| code2 =
| code2_type =
| code2_label =
| code2_note =
| code3 =
| code3_type =
| code3_label =
| code3_note =
| code4 =
| code4_type =
| code4_label =
| code4_note =
<!-- *** Unesco m.m. *** -->
| whs_name =
| whs_name_note =
| whs_year =
| whs_year_note =
| whs_number =
| whs_number_note =
| whs_region =
| whs_region_note =
| whs_criteria =
| whs_criteria_note =
| category_iucn =
| category_iucn_note =
| topo_map =
| topo_type =
| topo_label =
| topo_maker =
| topo_note =
| topo1_map =
| topo1_maker =
| topo1_note =
| topo2_map =
| topo2_maker =
| topo2_note =
| topo3_map =
| topo3_maker =
| topo3_note =
| topo4_map =
| topo4_maker =
| topo4_note =
| topo5_map =
| topo5_maker =
| topo5_note =
| topo6_map =
| topo6_maker =
| topo6_note =
| topo7_map =
| topo7_maker =
| topo7_note =
| topo8_map =
| topo8_maker =
| topo8_note =
| topo9_map =
| topo9_maker =
| topo9_note =
| topo10_map =
| topo10_maker =
| topo10_note =
| topo11_map =
| topo11_maker =
| topo11_note =
| topo12_map =
| topo12_maker =
| topo12_note =
| topo13_map =
| topo13_maker =
| topo13_note =
| topo14_map =
| topo14_maker =
| topo14_note =
| topo15_map =
| topo15_maker =
| topo15_note =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free =
| free_type =
| free_label =
| free_note =
| free1 =
| free1_type =
| free1_label =
| free1_note =
| free2 =
| free2_type =
| free2_label =
| free2_note =
| free3 =
| free3_type =
| free3_label =
| free3_note =
| free4 =
| free4_type =
| free4_label =
| free4_note =
| free5 =
| free5_type =
| free5_label =
| free5_note =
| free6 =
| free6_type =
| free6_label =
| free6_note =
| free7 =
| free7_type =
| free7_label =
| free7_note =
| free8 =
| free8_type =
| free8_label =
| free8_note =
| free9 =
| free9_type =
| free9_label =
| free9_note =
| free10 =
| free10_type =
| free10_label =
| free10_note =
| free11 =
| free11_type =
| free11_label =
| free11_note =
| free12 =
| free12_type =
| free12_label =
| free12_note =
| free13 =
| free13_type =
| free13_label =
| free13_note =
| free14 =
| free14_type =
| free14_label =
| free14_note =
<!-- *** Karta *** -->
| map = {{Kartposition Australien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption =
| map_size =
| map_locator = Australien
| map_locator_x =
| map_locator_y =
| map_background =
| map1 =
| map1_caption =
| map1_size =
| map1_locator =
| map1_locator_x =
| map1_locator_y =
| map1_background =
| map2 =
| map2_caption =
| map2_size =
| map2_locator =
| map2_locator_x =
| map2_locator_y =
| map2_background =
<!-- *** KML *** -->
| KML =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| commons =
| commons_type =
| commons_label =
| commons_note =
| statistics =
| statistics_type =
| statistics_label =
| statistics_date =
| statistics_note =
| website =
| website_type =
| website_label =
| website_note =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes =
| footnotes_type =
| footnotes_label =
| footnotes_note =
| geonames = 8153648
}}

'''Calpatanna Waterhole Conservation Park''' är <!--L.PRK-->en [[park]] i [[Australien]].<ref name = "gn8153648"/> Den ligger i delstaten <!--ADM1-->[[South Australia]], omkring 450 kilometer nordväst om delstatshuvudstaden [[Adelaide]].

Trakten runt Calpatanna Waterhole Conservation Park är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/>. Närmaste större samhälle är [[Sceale Bay]], omkring 13 kilometer väster om Calpatanna Waterhole Conservation Park.

Trakten runt Calpatanna Waterhole Conservation Park består till största delen av [[jordbruksmark]].<ref name = "nasalandcover"/> Genomsnittlig [[årsnederbörd]] är {{formatnum:469}} millimeter. Den regnigaste månaden är juni, med i genomsnitt {{formatnum:105}} mm [[nederbörd]], och den torraste är december, med {{formatnum:9}} mm nederbörd.<ref name = "nasarain"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "gn8153648">[{{Geonameslänk|gnid=8153648|name=calpatanna%20waterhole%20conservation%20park}} Calpatanna Waterhole Conservation Park] hos [{{Geonamesabout}} GeoNames.Org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-22; databasdump nerladdad 2015-12-01</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasarain">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|titel= NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission|arkivurl= https://web.archive.org/web/20190419091014/https://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|arkivdatum= 19 april 2019}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

[[Kategori:Naturskydd i South Australia]]

Land: Australien

Delstat: South Australia

Höjdläge: 6 m ö.h.

Tidszon: ACST (UTC+9:30)


text:
# Mequon
Mequon är en stad (city) i Ozaukee County i Wisconsin i USA. Vid 2010 års folkräkning hade Mequon 23 132 invånare.

wikiname: svwiki

title: Mequon

in_language: sv

wikitext:
{{Stadsfakta
| namn           = Mequon
| annat_namn     =
| form           = city
| bild           = Isham Day House Mequon WI May09.jpg
| bildtext       = Isham Day House
| motto          =
| sigill         =
| sigilltyp      =
| land           = USA
| delstat        = [[Wisconsin]]
| indelning      = [[Ozaukee County]]
| styre          =
| styre_titel    =
| folkmängd      = 23132
| folkmängd_not  =
| folkmängd_år   = 2010
| grundades      =
| medelhöjd      = 204
| yta            = 122
| yta_land       = 120
| yta_vatten     = 2
| yta_år         = 2010
| coord          =
| lat_g          = 43
| lat_m          = 12
| lat_s          = 56
| lat_NS         = N
| long_g         = 88
| long_m         = 1
| long_s         = 48
| long_EW        = W
| postnummer     = 53092, 53097
| riktnummer     = 262
| FIPS code      = 5551150
| karta          = USA Wisconsin location map.svg
| karta_text     = Ortens läge i Wisconsin
| positionskarta = Wisconsin
| karta2         = Map of USA WI.svg
| karta2_text    = Wisconsins läge i USA
| tidszon        = [[Central Standard Time|CST]]
| UTC skilln     = -6
| tidszon_DST    = [[Central Standard Time|CDT]]
| DST skilln     = -5
| url            = https://www.ci.mequon.wi.us/
}}
'''Mequon''' är en stad (''city'') i [[Ozaukee County]] i [[Wisconsin]] i [[USA]].<ref>[https://www.mapquest.com/us/wisconsin/mequon-wi-282023328 Mequon, WI]. Map Quest. Läst 15 februari 2020.</ref> Vid 2010 års folkräkning hade Mequon 23 132 invånare.<ref>[http://censusviewer.com/city/WI/Mequon/2010 2010 Census Population of Mequon, Wisconsin] {{Wayback|url=http://censusviewer.com/city/WI/Mequon/2010 |date=20200215160533 }}. Census Viewer. Läst 15 februari 2020.</ref>

== Källor ==
<references/>

{{commonscatbox|Mequon, Wisconsin}}

{{auktoritetsdata}}

[[Kategori:Orter i Wisconsin]]
[[Kategori:Ozaukee County]]

Land: USA

Delstat: Wisconsin

County: Ozaukee County

- land: 120 km²

- vatten: 2 km²

Befolkningstäthet: 193 invånare/km²

Tidszon: CST (UTC-6)

- sommartid: CDT (UTC-5)


text:
# Lycoderes petasus
Lycoderes petasus är en insektsart som beskrevs av Leon Fairmaire 1846. Lycoderes petasus ingår i släktet Lycoderes och familjen hornstritar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Lycoderes petasus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-04}}
{{Taxobox
| name = ''Lycoderes petasus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Hornstritar]]
| familia = Membracidae
| genus_sv =
| genus = [[Lycoderes]]
| species_sv =
| species = '''Lycoderes petasus'''
| taxon = Lycoderes petasus
| taxon_authority = [[Leon Fairmaire|Fairmaire]] 1846
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Membracoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Lycoderes petasus'''''<ref name = "COL"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av [[Leon Fairmaire]] 1846. ''Lycoderes petasus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Lycoderes]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[hornstritar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/lycoderes+petasus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''MOWD: Membracoidea of the World Database''. McKamey S., 2010-11-23</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om hornstritar}}

[[Kategori:Hornstritar]]
[[Kategori:Lycoderes|petasus]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Halvvingar · Hemiptera

Överfamilj: Membracoidea

Familj: Hornstritar · Membracidae

Släkte: Lycoderes

Art: Lycoderes petasus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Fairmaire 1846


text:
# Rivellia fulvescens
Rivellia fulvescens är en tvåvingeart som beskrevs 1940 av John Russell Malloch. Arten ingår i släktet Rivellia och familjen bredmunsflugor. Holotypen insamlades på Solomonöarna och finns i  Natural History Museum insektssamling i London. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Rivellia fulvescens

wikitext:
{{Taxobox
| name = ''Rivellia fulvescens''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Bredmunsflugor]]
| familia = Platystomatidae
| genus_sv =
| genus = [[Rivellia]]
| species_sv =
| species = '''Rivellia fulvescens'''
| taxon = Rivellia fulvescens
| taxon_authority = [[John Russell Malloch|Malloch]], 1940<ref name="GBIF">Rivellia fulvescens Malloch, 1940 in GBIF Secretariat (2023). GBIF Backbone Taxonomy. Checklist dataset https://doi.org/10.15468/39omei accessed via GBIF.org on 2025-07-20.</ref>
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Rivellia fulvescens'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs 1940 av [[John Russell Malloch]]. Arten ingår i [[släkte]]t ''[[Rivellia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[bredmunsflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> [[Holotyp]]en insamlades på [[Solomonöarna]] och finns i  [[Natural History Museum]] insektssamling i [[London]].<ref name="GBIF"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/rivellia+fulvescens/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Bredmunsflugor]]
[[Kategori:Rivellia|fulvescens]]

title: Systematik

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Bredmunsflugor · Platystomatidae

Släkte: Rivellia

Art: Rivellia fulvescens

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Malloch, 1940


text:
# Primnoa pacifica
Primnoa pacifica är en korallart som beskrevs av Sôichirô Kinoshita 1907. Primnoa pacifica ingår i släktet Primnoa och familjen Primnoidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Primnoa pacifica

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|korall|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Primnoa pacifica''
| status =
| image = Rockfish red tree coral.png
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Nässeldjur]]
| phylum = Cnidaria
| classis_sv =
| classis = [[Anthozoa]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Alcyonacea]]
| familia_sv =
| familia = [[Primnoidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Primnoa]]
| species_sv =
| species = '''Primnoa pacifica'''
| taxon = Primnoa pacifica
| taxon_authority = [[Sôichirô Kinoshita|Kinoshita]], 1907
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Primnoa willeyi'' <small>[[Sydney John Hickson|Hickson]], 1915</small>
}}

'''''Primnoa pacifica'''''<ref name = "COL"/> är en [[koralldjur|korall]]art som beskrevs av [[Sôichirô Kinoshita]] 1907. ''Primnoa pacifica'' ingår i [[släkte]]t ''[[Primnoa]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Primnoidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/primnoa+pacifica/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''URMO: UNESCO-IOC Register of Marine Organisms''. Land J. van der (ed), 2008-11-18</ref>
</references>

[[Kategori:Koralldjur]]
[[Kategori:Primnoa|pacifica]]

title: Systematik

Stam: Nässeldjur · Cnidaria

Klass: Anthozoa

Ordning: Alcyonacea

Familj: Primnoidae

Släkte: Primnoa

Art: Primnoa pacifica

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Primnoa pacifica

Auktor: Kinoshita, 1907

title: Synonymer

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Piper (adelsätt)
Piper är en svensk adelsätt, varav en grevlig gren fortlever. Ättens äldsta kände stamfader är Berendt Piper (död mellan 1633 och 1635), som var handlande och borgmästare i Viborg men som traditionellt anses ha varit född i Lübeck. Hans hustru hette Maria Henriksdotter Strålman, och med henne fick han tre söner, Henrik, Carl och Peter Piper.

## Peter Pipers gren – adliga ätten nr 1058
Peter Piper var tullförvaltare och mantalskommissarie i Viborgs län, och fick med sin hustru Anna Mårtensdotter Wäfverfelt sonen Peter Piper (1642–1690) som inträdde i militären.
Denne var major vid Bernhard Otto von Liewens Åbo läns kavalleri, när han 1684 adlades med bibehållet namn. Han introducerades två år senare på nummer 1058.
Peter Piper d.y. var gift med friherrinnan Anna Margareta Rehbinder, men fick inga barn och slöt därmed ätten själv.

## Henrik Pipers gren – adliga ätten nr 1899
Henrik Piper började som translator i ryska, blev sedan överborgmästare i Nyenskans och sist kommissarie i Ryssland. Han var gift med Catharina Andeflycht, och fick två söner, Berndt och Henrik Piper d.y.
Henrik Piper d.y. (död 1704) var ståthållare över Ingermanland när han år 1678 adlades av Karl XI, och blev sedermera vice guvernör över Ingermanland.
Hans andra hustru var Hedvig Cronström från vilket äktenskap hans ätt fortlevde med deras son Gustaf Abraham Piper som introducerades å ättens vägnar år 1752 på nummer 1899. Gustaf Abraham Piper var gift tre gånger och fick nitton barn. Av dessa blev Sten Abraham Piper hovmarskalk och uppflyttad i dåvarande riddarklassen.
Den grenen av ätten slöts på svärdssidan 1820. En bror till honom, Berndt Piper d.y. var arklimästare men fick bara en dotter.
År 1776 adopterades två sonsöner till Henrik Piper d.y.s bror Berndt, Peter Bernhard Piper (barnlös) och Gabriel Magnus Piper, på sina släktingars adliga namn och nummer.
En son till den senare, Fredrik Magnus Piper, slöt hela adliga ätten Piper nr 1899 vid sin död 1824.

## Carl Pipers gren – grevliga ätten nr 46
Carl Piper var häradshövding i Västmanland och gift med rådmansdotter Ingrid Charlotta Ekenbom från Stockholm. Med henne fick han en son, Carl Piper. Som änka gifte hustrun om sig med Hans Olofsson Törne.
Sonen Carl Piper var sekreterare när han 1679 adlades, och hade blivit statsråd när han upphöjdes till först friherre och sedan greve samma år, 1698. Carl Pipers hustru Christina tillhörde den grevliga ätten Törnflycht och var sondotter till makens styvfar. Christina Piper skaffade ätten en förmögenhet i industrier och gods. Släkten Pipers barockslott i Andrarum i Skåne heter Christinehof efter henne som uppförde det; likaså har Ängsö slott ägts av släkten Piper sedan 1710. Hon instiftade också flera fideikommiss till sina döttrars arvingar. Carl Pipers fullständiga titulatur var "Greve till Stureforssa och Viggebyholm, Friherre till Krageholm, Högestad och Baldringe och Herre till Ängsö".
Grevliga ätten Piper introducerades år 1719 med makarnas ende son, Carl Fredrik Piper, på nummer 46. Hans systrar blev stammödrar till flera ätter och har flertaliga ättlingar. Hedvig Maria Piper var gift med Sten Arvidsson Natt och Dag och blev stammoder till den friherrliga ätten Sture. Sturefors övergick till systern Charlotta Christinas son Nils Adam Bielke och ägs ännu av deras ättlingar. Carl Fredrik Piper var gift med grevinnan Ulrica Christina Mörner af Morlanda. En av deras döttrar, Stina Piper var först gift med Erik Brahe och sedan med Ulrik Scheffer. Med två av hennes bröder kom den grevliga ätten Piper att delas i två grenar. Den äldre grenen utgår från Carl Gustaf Piper som fick Christinehof och Krageholm, och den yngre utgår från Adolf Ludvig Piper som fick Ängsö slott.

### Huvudmannagrenen
Ovannämnde Carl Gustaf Piper var överkammarherre hos Sofia Magdalena. Hans gren ärvde Christinehof, Andrarum, Torup, Högestad, Baldringe och Krageholm fideikommisser. Carl Gustaf Piper var gift med överhovmästarinnan grevinnan Hedvig Charlotta Ekeblad som var dotter till Claes Ekeblad d.y. och Eva De la Gardie. Deras äldste son Carl Claës Piper var en av rikets herrar. Hans och en yngre brors ättegrenar skulle slockna på svärdssidan, och huvudmannaskapet med tillhörande fideikommisser övergå till ättlingar till en tredje bror, överkammarherren Erik Piper. Dennes hustru Elisabeth Charlotta var dotter till Eric Ruuth, och deras ätt fortlevde med sonen Erik Carl Alfred Piper på Sövdeborg. Från de senare härstammar den tidigare huvudmannen för grevliga ätten Piper, Carl Piper (1946–2023).

### Yngre grenar av grevliga ätten
Adolf Ludvig Piper, gift med Sophie von Fersen, ärvde fideikommisset Ängsö slott. Han var drottningens handsekreterare och kammarherre. Ätten kom att fortleva på svärdssidan med en son, kammarherren Axel Adolf Piper och dennes hustru friherrinnan Magdalena Maria Augusta Armfelt, en dotter till Gustaf Mauritz Armfelt och grevinnan Hedvig De la Gardie.

## Medlemmar av släkten
För en alfabetisk förteckning se Piper (efternamn)
- Carl Piper (1647–1716), statsman, kungligt råd och överstemarskalk
- Christina Piper (1673–1752, ingift), företagsledare, entreprenör och godsägare
- Gustaf Abraham Piper (1692–1761), militär och landshövding
- Carl Fredrik Piper (1700–1770), president i kammarkollegium
- Peter Bernhard Piper (1723–1799), militär
- Stina Piper (1734–1800), godsägare
- Fredrik Magnus Piper (1746–1824), arkitekt
- Adolf Ludvig Piper (1750–1795), kammarherre
- Sophie Piper (1757–1816, ingift), hovdam
- Carl Fredrik Piper (1785–1859), överhovjägmästare
- Fritz Piper (1807–1897), hovstallmästare och riksdagspolitiker
- Charles Piper (1818–1902), kammarherre, attaché och riksdagspolitiker
- Carl Edward Wilhelm Piper (1820–1891), svensk diplomat
- Alfred Piper (1834–1910), överhovstallmästare och riksdagsledamot
- Carl Piper (1946–2023), ägare till Christinehof och Högestads gods

title: Piper (adelsätt)

wikitext:
'''Piper''' är en svensk adelsätt, varav en grevlig gren fortlever. Ättens äldsta kände stamfader är Berendt Piper (död mellan 1633 och 1635), som var handlande och borgmästare i [[Viborg, Ryssland|Viborg]] men som traditionellt anses ha varit född i [[Lübeck]]. Hans hustru hette Maria Henriksdotter Strålman, och med henne fick han tre söner, Henrik, Carl och Peter Piper.

==Peter Pipers gren – adliga ätten nr 1058==
{{Faktamall adelsätt
|släktnamn              =Piper
|bild                   =
|vapenbeskrivning       =
|bild2                  =
|bildbeskrivning2       =
|ursprung               =
|inflyttad              =
|känd                   = <!-- datum för första gången nämnd -->
|förgrenad              = <!--annan ätt eller släkt ätten har rötter i -->
|upphöjd                = <!-- Årtal när ätten upphöjdes i högre stånd -->
|stamfar                =Peter Piper (1642–1690)
|sätesgård              =
|adlad                  =1684
|andra_namn             =
|framstående            =
|valspråk               =
|utgrenad               = <!--annan ätt eller släkt ätten har grenats ut i -->
|huvudman               =
<!-- introducerad adel på svenska Riddarhuset -->
|introducerad           =1686
|värdighet              = adlig
|nr                     = 1058
|riddarhusurl           = <!-- länk till sida på svenska Riddarhusets webbplats -->
|utslocknad             = 1690
|sista_manliga_medlem   = Peter Piper (1642–1690)
|sista_kvinnliga_medlem = <!-- sista_kvinnliga_medlem i Sverige -->
|url                    = <!-- hemsida, webbplats, formateras som [http://www.xxx.yy www.xxx.yy]-->
}}
Peter Piper var tullförvaltare och mantalskommissarie i [[Viborgs och Nyslotts län|Viborgs län]], och fick med sin hustru Anna Mårtensdotter Wäfverfelt sonen Peter Piper (1642–1690) som inträdde i militären.

Denne var major vid Bernhard Otto von Liewens Åbo läns kavalleri, när han 1684 adlades med bibehållet namn. Han introducerades två år senare på nummer 1058.

Peter Piper d.y. var gift med friherrinnan Anna Margareta [[Rehbinder]], men fick inga barn och slöt därmed ätten själv.

==Henrik Pipers gren – adliga ätten nr 1899==
{{Faktamall adelsätt
|släktnamn              =Piper
|bild                   =COA-family-Piper-1899.png
|vapenbeskrivning       =
|bild2                  =
|bildbeskrivning2       =
|ursprung               =
|inflyttad              =
|känd                   = <!-- datum för första gången nämnd -->
|förgrenad              = <!--annan ätt eller släkt ätten har rötter i -->
|upphöjd                = <!-- Årtal när ätten upphöjdes i högre stånd -->
|stamfar                =Henrik Piper d.y. (död 1704)
|sätesgård              =
|adlad                  =1678
|andra_namn             =
|framstående            =
|valspråk               =
|utgrenad               = <!--annan ätt eller släkt ätten har grenats ut i -->
|huvudman               =
<!-- introducerad adel på svenska Riddarhuset -->
|introducerad           = 1752 med [[Gustaf Abraham Piper]]
|värdighet              = <!-- värdighet på svenska Riddarhuset -->
|nr                     = <!-- nummer på svenska Riddarhuset -->
|riddarhusurl           = <!-- länk till sida på svenska Riddarhusets webbplats -->
|utslocknad             = 1824
|sista_manliga_medlem   = [[Fredrik Magnus Piper]], död 1824
|sista_kvinnliga_medlem = <!-- sista_kvinnliga_medlem i Sverige -->
|url                    = <!-- hemsida, webbplats, formateras som [http://www.xxx.yy www.xxx.yy]-->
}}
Henrik Piper började som translator i ryska, blev sedan överborgmästare i [[Nyenskans]] och sist kommissarie i Ryssland. Han var gift med Catharina [[Andeflycht]], och fick två söner, Berndt och Henrik Piper d.y.

Henrik Piper d.y. (död 1704) var [[ståthållare]] över [[Ingermanland]] när han år 1678 adlades av [[Karl XI]], och blev sedermera vice guvernör över Ingermanland.

Hans andra hustru var Hedvig [[Cronström (adelsätt)|Cronström]] från vilket äktenskap hans ätt fortlevde med deras son [[Gustaf Abraham Piper]] som introducerades å ättens vägnar år 1752 på nummer 1899. Gustaf Abraham Piper var gift tre gånger och fick nitton barn. Av dessa blev [[Sten Abraham Piper]] [[hovmarskalk]] och uppflyttad i dåvarande riddarklassen.

Den grenen av ätten slöts på svärdssidan 1820. En bror till honom, Berndt Piper d.y. var [[arklimästare]] men fick bara en dotter.

År 1776 adopterades två sonsöner till Henrik Piper d.y.s bror Berndt, [[Peter Bernhard Piper]] (barnlös) och Gabriel Magnus Piper, på sina släktingars adliga namn och nummer.

En son till den senare, [[Fredrik Magnus Piper]], slöt hela adliga ätten Piper nr 1899 vid sin död 1824.

==Carl Pipers gren – grevliga ätten nr 46==
{{Faktamall adelsätt
|släktnamn              =Piper (grevlig)
|bild                   =Grevliga ätten Pipers Vapensköld.jpg
|vapenbeskrivning       =Grevliga ätten Pipers vapen
|bild2                  =Swedish castle Christinehof.jpg
|bildbeskrivning2       =[[Christinehof]], uppkallad efter stammodern [[Christina Piper]] som uppförde slottet. Slottet ägs fortfarande av den grevliga ättens huvudman
|ursprung               =
|inflyttad              =
|känd                   = <!-- datum för första gången nämnd -->
|förgrenad              = <!--annan ätt eller släkt ätten har rötter i -->
|upphöjd                = friherre och sedan greve samma år, 1698
|stamfar                =[[Carl Piper (1647–1716)|Carl Piper]]
|sätesgård              =
|adlad                  =1679
|andra_namn             =
|framstående            =
|valspråk               =
|utgrenad               = <!--annan ätt eller släkt ätten har grenats ut i -->
|huvudman               = Fredric Piper
<!-- introducerad adel på svenska Riddarhuset -->
|introducerad           = 1719 med [[Carl Fredrik Piper (1700–1770)|Carl Fredrik Piper]]
|värdighet              = grevlig
|nr                     = 46
|riddarhusurl           = <!-- länk till sida på svenska Riddarhusets webbplats -->
|utslocknad             = <!-- år eller datum, eller annan beskrivning för att ätten utslocknat i Sverige -->
|sista_manliga_medlem   = <!-- sista_manliga_medlem i Sverige -->
|sista_kvinnliga_medlem = <!-- sista_kvinnliga_medlem i Sverige -->
|url                    = <!-- hemsida, webbplats, formateras som [http://www.xxx.yy www.xxx.yy]-->
}}
Carl Piper var [[häradshövding]] i Västmanland och gift med rådmansdotter Ingrid Charlotta Ekenbom från Stockholm. Med henne fick han en son, Carl Piper. Som änka gifte hustrun om sig med [[Hans Olofsson Törne]].

Sonen [[Carl Piper (1647–1716)|Carl Piper]] var sekreterare när han 1679 adlades, och hade blivit statsråd när han upphöjdes till först friherre och sedan greve samma år, 1698. Carl Pipers hustru [[Christina Piper|Christina]] tillhörde den grevliga ätten [[Törnflycht]] och var sondotter till makens styvfar. Christina Piper skaffade ätten en förmögenhet i industrier och gods. Släkten Pipers barockslott i [[Andrarum]] i Skåne heter [[Christinehof]] efter henne som uppförde det; likaså har [[Ängsö slott]] ägts av släkten Piper sedan 1710. Hon instiftade också flera [[fideikommiss]] till sina döttrars arvingar. Carl Pipers fullständiga titulatur var "Greve till [[Sturefors slott|Stureforssa]] och [[Viggebyholm]], Friherre till [[Krageholm]], [[Högestads gods|Högestad]] och [[Baldringe gård|Baldringe]] och Herre till [[Ängsö slott|Ängsö]]".

Grevliga ätten Piper introducerades år 1719 med makarnas ende son, [[Carl Fredrik Piper (1700–1770)|Carl Fredrik Piper]], på nummer 46. Hans systrar blev stammödrar till flera ätter och har flertaliga ättlingar. Hedvig Maria Piper var gift med Sten Arvidsson [[Natt och Dag]] och blev stammoder till den friherrliga ätten [[Sture (friherrlig ätt)|Sture]]. Sturefors övergick till systern Charlotta Christinas son [[Nils Adam Bielke]] och ägs ännu av deras ättlingar. Carl Fredrik Piper var gift med grevinnan Ulrica Christina [[Mörner af Morlanda]]. En av deras döttrar, [[Stina Piper]] var först gift med [[Erik Brahe (1722–1756)|Erik Brahe]] och sedan med [[Ulrik Scheffer]]. Med två av hennes bröder kom den grevliga ätten Piper att delas i två grenar. Den äldre grenen utgår från [[Carl Gustaf Piper]] som fick Christinehof och Krageholm, och den yngre utgår från [[Adolf Ludvig Piper]] som fick Ängsö slott.

===Huvudmannagrenen===
Ovannämnde Carl Gustaf Piper var överkammarherre hos [[Sofia Magdalena av Danmark|Sofia Magdalena]]. Hans gren ärvde [[Christinehof]], [[Andrarum]], [[Torups slott|Torup]], [[Högestads gods|Högestad]], [[Baldringe gård|Baldringe]] och [[Krageholm]] fideikommisser. Carl Gustaf Piper var gift med överhovmästarinnan grevinnan Hedvig Charlotta [[Ekeblad]] som var dotter till [[Claes Ekeblad d.y.]] och [[Eva Ekeblad|Eva De la Gardie]]. Deras äldste son [[Carl Claës Piper]] var [[en av rikets herrar]]. Hans och en yngre brors ättegrenar skulle slockna på svärdssidan, och huvudmannaskapet med tillhörande fideikommisser övergå till ättlingar till en tredje bror, överkammarherren Erik Piper. Dennes hustru Elisabeth Charlotta var dotter till [[Eric Ruuth]], och deras ätt fortlevde med sonen [[Alfred Piper|Erik Carl Alfred Piper]] på [[Sövdeborg]]. Från de senare härstammar den tidigare huvudmannen för grevliga ätten Piper, [[Carl Piper (1946–2023)]].

===Yngre grenar av grevliga ätten===
[[Adolf Ludvig Piper]], gift med [[Sophie Piper|Sophie von Fersen]], ärvde fideikommisset [[Ängsö slott]]. Han var drottningens handsekreterare och kammarherre. Ätten kom att fortleva på svärdssidan med en son, kammarherren Axel Adolf Piper och dennes hustru friherrinnan Magdalena Maria Augusta [[Armfelt]], en dotter till [[Gustaf Mauritz Armfelt]] och grevinnan Hedvig [[De la Gardie]].

==Medlemmar av släkten==
:''För en alfabetisk förteckning se [[Piper (efternamn)]]''

* [[Carl Piper (1647–1716)|Carl Piper]] (1647–1716), [[statsman]], [[kungligt råd]] och [[Sveriges riksmarskalk|överstemarskalk]]
* [[Christina Piper]] (1673–1752, ingift), [[företagsledare]], [[entreprenör]] och [[godsägare]]
* [[Gustaf Abraham Piper]] (1692–1761), [[militär]] och [[landshövding]]
* [[Carl Fredrik Piper (1700–1770)]], president i [[kammarkollegium]]
* [[Peter Bernhard Piper]] (1723–1799), militär
* [[Stina Piper]] (1734–1800), godsägare
* [[Fredrik Magnus Piper]] (1746–1824), [[arkitekt]]
* [[Adolf Ludvig Piper]] (1750–1795), [[kammarherre]]
* [[Sophie Piper]] (1757–1816, ingift), [[hovdam]]
* [[Carl Fredrik Piper (1785–1859)]], [[överhovjägmästare]]
* [[Fritz Piper]] (1807–1897), [[hovstallmästare]] och [[Riksdagsledamot|riksdagspolitiker]]
* [[Charles Piper]] (1818–1902), kammarherre, [[attaché]] och riksdagspolitiker
* [[Carl Edward Wilhelm Piper]] (1820–1891), svensk [[diplomat]]
* [[Alfred Piper]] (1834–1910), [[överhovstallmästare]] och riksdagsledamot
* [[Carl Piper (1946–2023)]], ägare till Christinehof och [[Högestads gods]]

==Se även==
*[[Piperska palatset (olika betydelser)]]

==Källor==
* Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor
* Riddarhusets ätt- och vapendatabas
* Adelskalendern 1923

{{Auktoritetsdata}}
[[Kategori:Ätten Piper| ]]
[[Kategori:Svenska adelsätter]]
[[Kategori:Svenska friherrliga ätter]]
[[Kategori:Svenska grevliga ätter]]

title: Sveriges riddarhus

Grad: adlig ätt nr 1058

title: † Utslocknad i Sverige

Svärdssidan: Peter Piper (1642–1690)

title: Sveriges riddarhus

Introducerad: 1752 med Gustaf Abraham Piper

Grad: ätt nr

title: † Utslocknad i Sverige

Svärdssidan: Fredrik Magnus Piper, död 1824

title: Sveriges riddarhus

Introducerad: 1719 med Carl Fredrik Piper

Grad: grevlig ätt nr 46


text:
# Spathanthus bicolor
Spathanthus bicolor är en gräsväxtart som beskrevs av Adolpho Ducke. Spathanthus bicolor ingår i släktet Spathanthus och familjen Rapateaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Spathanthus bicolor

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|gräsväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Spathanthus bicolor''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Gräsordningen]]
| ordo = Poales
| familia_sv =
| familia = [[Rapateaceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Spathanthus]]
| species_sv =
| species = '''Spathanthus bicolor'''
| taxon = Spathanthus bicolor
| taxon_authority = [[Adolpho Ducke|Ducke]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Spathanthus bicolor'''''<ref name = "C132"/> är en [[gräsväxter|gräsväxt]]art som beskrevs av [[Adolpho Ducke]]. ''Spathanthus bicolor'' ingår i [[släkte]]t ''[[Spathanthus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Rapateaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9753557|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Ducke, 1935 ''In: Arq. Inst. Biol. Veg. 2: 28''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Gräsordningen]]
[[Kategori:Spathanthus|bicolor]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Gräsordningen · Poales

Familj: Rapateaceae

Släkte: Spathanthus

Art: Spathanthus bicolor

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Spathanthus bicolor

Auktor: Ducke


text:
# Protoribotritia aberrans
Protoribotritia aberrans är en kvalsterart som först beskrevs av Johann Christian Friedrich Märkel och Meyer 1959.  Protoribotritia aberrans ingår i släktet Protoribotritia och familjen Oribotritiidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Protoribotritia aberrans

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kvalster|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Protoribotritia aberrans''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv =
| ordo = [[Sarcoptiformes]]
| familia_sv =
| familia = [[Oribotritiidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Protoribotritia]]
| species_sv =
| species = '''Protoribotritia aberrans'''
| taxon = Protoribotritia aberrans
| taxon_authority = ([[Johann Christian Friedrich Märkel|Märkel]] & [[Meyer (auktor)|Meyer]], 1959)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subclassis = Acari
| subclassis_sv = [[Kvalster]]
| superfamilia = [[Euphthiracaroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Protoribotritia aberrans'''''<ref name = "col394"/> är en [[kvalster]]art som först beskrevs av [[Johann Christian Friedrich Märkel]] och [[Meyer (auktor)|Meyer]] 1959.  ''Protoribotritia aberrans'' ingår i [[släkte]]t ''[[Protoribotritia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Oribotritiidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/protoribotritia+aberrans/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col394"> (2007) , PDF, Subías 2007: World Oribatida catalog</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Spindeldjur]]
[[Kategori:Protoribotritia|aberrans]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Underklass: Kvalster · Acari

Ordning: Sarcoptiformes

Överfamilj: Euphthiracaroidea

Familj: Oribotritiidae

Släkte: Protoribotritia

Art: Protoribotritia aberrans

title: Vetenskapligt namn

Auktor: (Märkel & Meyer, 1959)


text:
# Eudorylas luteiventris
Eudorylas luteiventris är en tvåvingeart som beskrevs av Morakote och Kôji Yano 1990. Eudorylas luteiventris ingår i släktet Eudorylas och familjen ögonflugor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eudorylas luteiventris

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Eudorylas luteiventris''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Ögonflugor]]
| familia = Pipunculidae
| genus_sv =
| genus = [[Eudorylas]]
| species_sv =
| species = '''Eudorylas luteiventris'''
| taxon = Eudorylas luteiventris
| taxon_authority = Morakote & [[Kôji Yano|Yano]] , 1990
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Eudorylas luteiventris'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av Morakote och [[Kôji Yano]] 1990. ''Eudorylas luteiventris'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eudorylas]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[ögonflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/eudorylas+luteiventris/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Ögonflugor]]
[[Kategori:Eudorylas|luteiventris]]

title: Systematik

Familj: Ögonflugor · Pipunculidae

Släkte: Eudorylas

Art: Eudorylas luteiventris

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Morakote & Yano , 1990