text:
# Sinularia elongata
Sinularia elongata är en korallart som beskrevs av Tixier-Durivault 1970. Sinularia elongata ingår i släktet Sinularia och familjen läderkoraller. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Sinularia elongata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|korall|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Sinularia elongata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Nässeldjur]]
| phylum = Cnidaria
| classis_sv =
| classis = [[Anthozoa]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Alcyonacea]]
| familia_sv = [[Läderkoraller]]
| familia = Alcyoniidae
| genus_sv =
| genus = [[Sinularia]]
| species_sv =
| species = '''Sinularia elongata'''
| taxon = Sinularia elongata
| taxon_authority = Tixier-Durivault, 1970
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Sinularia elongata'''''<ref name = "COL"/> är en [[koralldjur|korall]]art som beskrevs av Tixier-Durivault 1970. ''Sinularia elongata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Sinularia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[läderkoraller]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/sinularia+elongata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''URMO: UNESCO-IOC Register of Marine Organisms''. Land J. van der (ed), 2008-11-18</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om läderkoraller}}

[[Kategori:Läderkoraller]]
[[Kategori:Sinularia|elongata]]

title: Systematik

Stam: Nässeldjur · Cnidaria

Klass: Anthozoa

Ordning: Alcyonacea

Familj: Läderkoraller · Alcyoniidae

Släkte: Sinularia

Art: Sinularia elongata

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Tixier-Durivault, 1970


text:
# Discodes kryzhanovskii
Discodes kryzhanovskii är en stekelart som beskrevs av Svetlana N. Myartseva 1981. Discodes kryzhanovskii ingår i släktet Discodes och familjen sköldlussteklar.
Artens utbredningsområde är:
- Turkmenistan.
- Uzbekistan.

Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Discodes kryzhanovskii

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Discodes kryzhanovskii''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Sköldlussteklar]]
| familia = Encyrtidae
| genus_sv =
| genus = [[Discodes]]
| species_sv =
| species = '''Discodes kryzhanovskii'''
| taxon = Discodes kryzhanovskii
| taxon_authority = [[Svetlana N. Myartseva|Myartseva]], 1981
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Chalcidoidea
| superfamilia_sv = [[Glanssteklar]]
| synonyms =
}}

'''''Discodes kryzhanovskii'''''<ref name = "col86101"/> är en [[steklar|stekel]]art som beskrevs av [[Svetlana N. Myartseva]] 1981. ''Discodes kryzhanovskii'' ingår i [[släkte]]t ''[[Discodes]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[sköldlussteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är<ref name = "COL"/>:
* [[Turkmenistan]].
* [[Uzbekistan]].

Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/discodes+kryzhanovskii/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col86101">Myartseva, S.N. (1981) A review of encyrtids of the genus |Discodes| Forster, 1865 (Hymenoptera, Encyrtidae) from the USSR with descriptions of new species from Turkmenia., JOURBOOK: Entomologicheskoe Obozrenie VOLUME: 60(2) PAGES: 364-379</ref>
<ref name = "source">''UCD: Universal Chalcidoidea Database''. Noyes J., 2007-09-17</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om sköldlussteklar}}

[[Kategori:Sköldlussteklar]]
[[Kategori:Discodes|kryzhanovskii]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Glanssteklar · Chalcidoidea

Familj: Sköldlussteklar · Encyrtidae

Släkte: Discodes

Art: Discodes kryzhanovskii

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Myartseva, 1981


text:
# Plastisk lera
Plastisk lera är en lerart med utomordentligt stor finkornighet, som gör den extra vattenbindande. Detta i förening med dess likformighet och stora jonbytningsförmåga har gjort att den blivit mycket efterfrågad. Alla feta leror är plastiska (formbara) vid viss vattenhalt, men med plastiska leror menas inom geologin den mycket finkorniga lera som avlagrats under den äldre tertiärtiden. Till skillnad från de feta lerorna på Bornholm från rät-liasperioden är plastisk lera inte eldfast.

## Förekomst
Plastisk lera förekommer på flera platser i Danmark i området kring Lilla Bält, vid Randers och Langaa samt vid Refsnaes. Här förekommer lera i lager av vulkanisk aska, som tillsammans med fossilfynd daterar plastisk lera till samma tidsperiod som moleran på Mors i Danmark.
Plastisk lera har även påträffats i Tyskland, England, Frankrike och Belgien.

## Användning
Den plastiska lerans olika egenskaper har gjort den eftertraktad för tillverkning av valklera, lerklinker, som ersättningsfyllnad i tvål och för tillverkning pernutit för avhärdning av vatten och andra liknande ändamål. Det är främst den kalkfria plastiska leran som är sällsynt och har de bästa exploateringsmöjligheterna.

## Geologiska förhållanden
Närvaro av plastisk lera i slänter och skärningar orsakar ofta stora jordskred, men där plastisk lera förekommer i orörda avlagringar utgör de en fast, blank och ofta kraftigt färgad jordart. Den äldre Lilla Bält-bron är grundad på en fast avlagring av plastisk lera med mer än 100 m mäktighet.

title: Plastisk lera

wikitext:
'''Plastisk lera''' är en lerart med utomordentligt stor finkornighet, som gör den extra vattenbindande. Detta i förening med dess likformighet och stora jonbytningsförmåga har gjort att den blivit mycket efterfrågad. Alla feta leror är plastiska (formbara) vid viss vattenhalt, men med plastiska leror menas inom geologin den mycket finkorniga [[lera]] som avlagrats under den äldre [[tertiärtiden]]. Till skillnad från de feta lerorna på [[Bornholm]] från rät-liasperioden är plastisk [[lera]] inte eldfast.

==Förekomst==
Plastisk lera förekommer på flera platser i [[Danmark]] i området kring [[Lilla Bält]], vid [[Randers]] och Langaa samt vid Refsnaes. Här förekommer lera i lager av vulkanisk aska, som tillsammans med fossilfynd daterar plastisk lera till samma tidsperiod som moleran på [[Mors]] i Danmark.

Plastisk lera har även påträffats i [[Tyskland]], [[England]], [[Frankrike]] och [[Belgien]].

==Användning==
Den plastiska lerans olika egenskaper har gjort den eftertraktad för tillverkning av [[valklera]], lerklinker, som ersättningsfyllnad i [[tvål]] och för tillverkning [[pernutit]] för avhärdning av vatten och andra liknande ändamål. Det är främst den kalkfria plastiska leran som är sällsynt och har de bästa exploateringsmöjligheterna.

==Geologiska förhållanden==
Närvaro av plastisk lera i slänter och skärningar orsakar ofta stora [[jordskred]], men där plastisk lera förekommer i orörda avlagringar utgör de en fast, blank och ofta kraftigt färgad jordart. Den äldre Lilla Bält-bron är grundad på en fast avlagring av plastisk lera med mer än 100 m mäktighet.

==Källor==
*Meyers varulexikon, Forum, 1952

[[Kategori:Jordarter]]


text:
# Chironomus daitoabeus
Chironomus daitoabeus är en tvåvingeart som beskrevs av Sasa och Suzuki 2001. Chironomus daitoabeus ingår i släktet Chironomus och familjen fjädermyggor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Chironomus daitoabeus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Chironomus daitoabeus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Fjädermyggor]]
| familia = Chironomidae
| genus_sv =
| genus = [[Chironomus]]
| species_sv =
| species = '''Chironomus daitoabeus'''
| taxon = Chironomus daitoabeus
| taxon_authority = Sasa & [[Suzuki (auktor)|Suzuki]], 2001
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Chironomus daitoabeus'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av Sasa och [[Suzuki (auktor)|Suzuki]] 2001. ''Chironomus daitoabeus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Chironomus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[fjädermyggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/chironomus+daitoabeus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om fjädermyggor}}

[[Kategori:Fjädermyggor]]
[[Kategori:Chironomus|daitoabeus]]

title: Systematik

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Fjädermyggor · Chironomidae

Släkte: Chironomus

Art: Chironomus daitoabeus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Sasa & Suzuki, 2001


text:
# Idaea eburneata
Idaea eburneata är en fjärilsart som beskrevs av Hans Zerny 1927. Idaea eburneata ingår i släktet Idaea och familjen mätare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Idaea eburneata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Idaea eburneata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Mätare]]
| familia = Geometridae
| genus_sv =
| genus = [[Idaea]]
| species_sv =
| species = '''Idaea eburneata'''
| taxon = Idaea eburneata
| taxon_authority = [[Hans Zerny|Zerny]] 1927
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Geometroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Idaea eburneata'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Hans Zerny]] 1927. ''Idaea eburneata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Idaea]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[mätare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/idaea+eburneata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om mätare}}

[[Kategori:Mätare]]
[[Kategori:Idaea|eburneata]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Geometroidea

Familj: Mätare · Geometridae

Släkte: Idaea

Art: Idaea eburneata

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Zerny 1927


text:
# Dunja, du
Dunja, du är en västtysk schlagerlåt, skriven av Wolfgang Roloff och Hans Hee. Den spelades 1966 in av Ronny (Wolfgang Roloff) 1966.
Bengt Sundström skrev en text på svenska vid namn "Vi ska gå hand i hand", som copyrightskyddades 1966. Med denna text spelade Gunnar Wiklund in låten, och släppte den på singel 1967 med "Jag ser en värld" som B-sida. Hans version blev också en hit på Svensktoppen i 20 veckor under perioden 14 april-25 augusti 1968, och toppade listan i fyra veckor.
Med denna text finns låten också inspelad med Vikingarna på albumet Kramgoa låtar 1999.

### Fotnoter
1. ↑  Ronny Arkiverad 12 september 2014 hämtat från the Wayback Machine.
2. ↑  ”Svenskt visarkiv”. http://katalog.visarkiv.se/lib/ShowRecord.aspx?id=1032563. Läst 12 maj 2011.
3. ↑  ”Svensk mediedatabas”. http://smdb.kb.se/catalog/id/002125591. Läst 12 maj 2011.
4. ↑  ”Svensktoppen”. 26 februari 1968. http://sverigesradio.se/Diverse/AppData/Isidor/files/2023/3465.txt. Läst 12 maj 2011.
5. ↑  ”Svensk mediedatabas”. http://smdb.kb.se/catalog/id/001520924. Läst 12 maj 2011.

title: Dunja, du

wikitext:
{{Infobox sång
| Namn           = Dunja, du
| Typ            =
| Artist         =
| Album          =
| Släppt         =
| Publicerad     =
| Inspelad       =
| Genre          = [[Schlager]]
| Språk          = [[Tyska]]
| Längd          =
| Skivbolag      =
| Låtskrivare    = [[Wolfgang Roloff]]<br/>[[Hans Hee]]
| Kompositör     =
| Producent      =
| Spår           =
| föregående     =
| föregående_nr  =
| spår_nr        =
| nästa          =
| nästa_nr       =
}}
'''Dunja, du''' är en västtysk schlagerlåt, skriven av [[Wolfgang Roloff]] och [[Hans Hee]]. Den spelades 1966 in av Ronny (Wolfgang Roloff) [[Musikåret 1966|1966]].<ref>[http://covergalerie.org/DATEN/R/RONNY/Ronny.htm Ronny] {{Wayback|url=http://covergalerie.org/DATEN/R/RONNY/Ronny.htm |date=20140912203920 }}</ref>

[[Bengt Sundström]] skrev en text på [[svenska]] vid namn "Vi ska gå hand i hand", som copyrightskyddades 1966.<ref>{{webbref|url=http://katalog.visarkiv.se/lib/ShowRecord.aspx?id=1032563|titel=Svenskt visarkiv|hämtdatum=12 maj 2011}}</ref> Med denna text spelade [[Gunnar Wiklund]] in låten, och släppte den på singel [[Musikåret 1967|1967]] med "Jag ser en värld" som [[A-sida och B-sida|B-sida]].<ref>{{webbref|url=http://smdb.kb.se/catalog/id/002125591|titel=Svensk mediedatabas|hämtdatum=12 maj 2011}}</ref> Hans version blev också en hit på [[Svensktoppen]] i 20 veckor under perioden [[14 april]]-[[25 augusti]] [[Musikåret 1968|1968]], och toppade listan i fyra veckor.<ref>{{webbref|url=http://sverigesradio.se/Diverse/AppData/Isidor/files/2023/3465.txt|titel=Svensktoppen|datum=1968|hämtdatum=12 maj 2011}}</ref>

Med denna text finns låten också inspelad med [[Vikingarna (musikgrupp)|Vikingarna]] på albumet [[Kramgoa låtar 1999]].  <ref>{{webbref|url=http://smdb.kb.se/catalog/id/001520924|titel=Svensk mediedatabas|hämtdatum=12 maj 2011}}</ref>

==Källor==
=== Fotnoter ===
<references/>

[[Kategori:Svensktoppsmelodier 1968]]
[[Kategori:Sånger 1966]]
[[Kategori:Tyska sånger]]
[[Kategori:Tyskspråkiga sånger]]

title: Sång

Genre: Schlager

Språk: Tyska

Låtskrivare: Wolfgang Roloff · Hans Hee


text:
# Ectropis cunearia
Ectropis cunearia är en fjärilsart som beskrevs av D'urban 1861. Ectropis cunearia ingår i släktet Ectropis och familjen mätare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Ectropis cunearia

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Ectropis cunearia''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Mätare]]
| familia = Geometridae
| genus_sv =
| genus = [[Ectropis]]
| species_sv =
| species = '''Ectropis cunearia'''
| taxon = Ectropis cunearia
| taxon_authority = D'Urban 1861
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Geometroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Ectropis cunearia'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av D'urban 1861. ''Ectropis cunearia'' ingår i [[släkte]]t ''[[Ectropis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[mätare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/ectropis+cunearia/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Mätare]]
[[Kategori:Ectropis|cunearia]]

title: Systematik

Släkte: Ectropis

Art: Ectropis cunearia

title: Vetenskapligt namn

Auktor: D'Urban 1861


text:
# Isonychus tomentosus
Isonychus tomentosus är en skalbaggsart som beskrevs av Hermann Burmeister 1855. Isonychus tomentosus ingår i släktet Isonychus och familjen Melolonthidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Isonychus tomentosus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|skalbaggs|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Isonychus tomentosus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Skalbaggar]]
| ordo = Coleoptera
| familia_sv =
| familia = [[Melolonthidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Isonychus]]
| species_sv =
| species = '''Isonychus tomentosus'''
| taxon = Isonychus tomentosus
| taxon_authority = [[Hermann Burmeister|Burmeister]], 1855
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Scarabaeoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Isonychus tomentosus'''''<ref name = "col3346"/> är en [[skalbaggar|skalbaggs]]art som beskrevs av [[Hermann Burmeister]] 1855. ''Isonychus tomentosus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Isonychus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Melolonthidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/isonychus+tomentosus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col3346">Burmeister H.C.C. (1855) Handbuch der Entomologie. Coleoptera Lamellicornia, Phyllophaga, Chaenochela, Berlin 4(2):1-570</ref>
<ref name = "source">''Scarabs: World Scarabaeidae Database''. Schoolmeesters P., 2011-05-30</ref>
</references>

[[Kategori:Skalbaggar]]
[[Kategori:Isonychus|tomentosus]]

title: Systematik

Ordning: Skalbaggar · Coleoptera

Överfamilj: Scarabaeoidea

Familj: Melolonthidae

Släkte: Isonychus

Art: Isonychus tomentosus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Burmeister, 1855


text:
# Paul Meijer-Granqvist
Paul Meijer-Granqvist, född 30 augusti 1867 i Rackeby socken och död 9 mars 1940 i Östhammar, var en svensk journalist och författare. Han skrev under en stor mängd pseudonymer såsom Bolstervar von Rosen, Börje Trolle, Citoyen, Ex-diplomat, Lazarus von Rothschild, Nicolai Besborodko, Paul de Lyes, Peder Knagg j:r, A. E. I, P. M. G. och Ancien Grand Chambellan.

## Biografi
Meijer-Granqvist publicerade följetonger och romaner, historiska skildringar av slag som närmar sig fiktion, och journalistik varav en del även gavs ut i bokform. Han skrev om de europeiska kungahusens släktrelationer, om borgarfamiljer, affärsmän och finansfamiljer och andra berömdheter. Meijer-Granqvists specialintressen var genealogi och personhistoria. Han var ingen forskare, däremot beläst och med sinne för detaljer. I Nordisk familjeboks andra upplaga ("Uggleupplagan") medverkade han som ansvarig för området genealogi.
Vid seklets början var Meijer-Granqvist en uppmärksammad journalist. Han var utrikesredaktör på Vårt Land 1904-1908 och på Aftonbladet 1909-1915. Troligen var det omkring 1905 som han började att samtidigt skriva i den ökända tidningen Fäderneslandet. Under 1920-talet var han en av Fäderneslandets mest betydelsefulla journalister och skrev allt ifrån skvallerspalter till en lång artikelserie Rikt folk. I respektabla tidningar höll Meijer-Granqvist en hövlig ton, men det han skrev anonymt i boulevardtidningen var ofta aggressivt och nedlåtande även mot människor som han annars skrivit väl om. Småningom drog hans verksamhet i Fäderneslandet till sig uppmärksamhet. När det 1923 gavs ut en särskild veckotidning, Dementin, med syfte att bekämpa Fäderneslandet, gick den hårt åt skandaltidningen och dess medarbetare. Meijer-Granqvist kallades för "Skandinaviens störste nidskrivare" och man blottade hänsynslöst hans homosexualitet.
Sedan Fäderneslandet 1927 fått klappa igen efter en bojkott av Stockholms dagliga tidningars distributionsnämnd skrev Meijer-Granqvist en serie böcker i snabb följd, delvis baserade på eget tidigare utgivet journalistiskt material. Böckerna gavs ut under pseudonym så hans dåliga rykte störde inte recensionerna, som huvudsakligen var välvilliga, eller försäljningen. Under 1930-talet syntes han knappt alls i pressen. När han dog 1940 var den enda tidning som kostade på honom en dödsruna den lilla lokaltidning, Östhammars Allehanda, där han på sin ålders höst hoppat in och vikarierat.
Enligt Ingemar Oscarsson, som skrivit artikeln om Paul Meijer-Granqvist i Svenskt biografiskt lexikon, består skribentens värde idag främst av de personporträtt och dödsrunor han skrev, som ofta har information om de beskrivna personerna som inte återfinns på annat håll.
Paul Meijer-Granqvist var bror till missionären och författarinnan Ida Granqvist.

### Skönlitteratur
- Tsaren och japanesiskan : roman / af Nikolaj Bezborodko. Stockholm: Skandia. 1904-1907. Libris 1611793 - Anges som Auktor. öfvers., men är ett originalverk av Meijer-Granqvist.
- Carl Gustafs lifknekt : historisk roman från Sveriges storhetstid. [Folkets böcker] ; [4]. Stockholm: Askerberg. 1910. Libris 1615995
- Bellman och Ulla Winblad : berättelse från Gustav III:s glada dagar / av Börje Trolle. Malmö: Bokexpeditionen. 1918. Libris 1659953
- Carl XV:s sista kärlek : en förut oskriven bok ur Bernadotte-krönikan / av Börje Trolle. Malmö: Bokexpeditionen. 1918. Libris 1659954
- Den svenske paschan : svensk originalroman med verklighetsmotiv / av Börje Trolle. Malmö: Bokexpeditionen. 1918. Libris 1659955

### Varia
- Stockholmskt borgarfolk : ett och annat om hufvudstadens gamla borgarfamiljer. Stockholm: Beijer. 1902. Libris 1726828
- Under purpurn : grupper och personager ur sekelskiftets europeiska furstefamilj / tecknade af Paul de Lyes. Stockholm: Beijer. 1902. Libris 1727608
- Förste provincialläkare-institutionens vara eller icke vara : Ett gif akt med anledning af ifrågasatt omreglering af provincialläkaredistrikten m. m. Stockholm: Nordin & Josephson i distr. 1905. Libris 1719163
  -  Tillägg till broschyren "Förste prov.-läk.-institutionens vara eller icke vara". Stockholm: Nord. bokh. 1907. Libris 1612581
  -  Ytterligare tillägg till broschyren "Första provincialläkareinstitutionens vara eller icke vara" : anteckningar vid läsning af de två senaste läkarekommittéernas betänkanden. Stockholm: Nord. bokh. 1908. Libris 1612582
- Europas suveräna furstehus år 1907 : svensk förklarande och kompletterande text till Wrangel-Tullbergska porträttsamlingen "Die souveränen Fürstenhäuser Europa's" - "Les maisons souveraines de l'Europe". Stockholm: Skandia. 1907. Libris 1615997
- Carl X Gustaf : "den förste Pfalzaren" : en minnesskrift. Stockholm: Askerberg. 1910. Libris 8222368
- 1858 års män : porträttmatrikel för år 1913 : 244 porträtt med biografiska notiser. Stockholm. 1913. Libris 3058123
- Världskriget i ord och bild : en handbok under det pågående världskriget för alla och envar. Häfte 1-10. Stockholm: Dahlberg. 1914. Libris 1637235
- I purpur och harnesk : "Europas furstefamilj" under världskriget  : några blickar bakom kulisserna  : med 30 porträtt / av Citoyen. Stockholm: Ljus. 1915. Libris 1632287
- När världsfreden slöts och hvad Stockholmstidningarna sade 1916 : de blifvande fredstraktaterna, deras formulering, motivering, kommentering : en blick några månader in i framtiden / af Ex-diplomat. Stockholm: Hökerberg. 1915. Libris 1637882
- Gustaf Vasas avkomlingar inom och utom Sverige : minnesskrift utgiven med anledning av fyrahundraårs-jubiléet 1923. Stockholm: Förf. 1924. Libris 1487952
- Svenska grevar och baroner : blad ur ett antal adliga familjekrönikor / av Lazarus von Rotschild. Stockholm: B. Wahlström. 1931-1933. Libris 2055796
  -  Del 1. 1931. Libris 2055797
  -  Del 2. 1932. Libris 2055798
  -  Del 3. 1933. Libris 2055799
- När Bernadotterna friade och gifte sig : tidsbilder 1798-1932 / af Pder Knagg j:r. Stockholm: B. Wahlström. 1932. Libris 1347010
- Rikt folk och andra : person-, släkt- och tidshistoriska konturer / av Lazarus von Rotschild. Stockholm: Wahlström. 1932. Libris 1367084
- Det svenska Israel : från Aaron Isaac till Marcus Ehrenpreis / av Lazarus von Rotschild. Stockholm: Wahlström. 1933. Libris 634893
- Hovluft : kåserier kring Europas kungahus just nu / av Lazarus von Rotschild. Stockholm: B. Wahlström. 1934. Libris 1367083
- Från Engelbrekt till Gustaf V : konturer och episoder från fem seklers svenska riksdagar 1435-1935 / av Lazarus von Rotschild. Stockholm: Gunnar Saietz. 1935. Libris 1367082

### Redaktörskap
Smålands allehanda 1891 (redaktionssekreterare), Korrespondenten Landskrona tidning juni 1892–september 1893, Södertelge tidning juli–november 1894 (medredaktör), Förgät mig ej aug 1895–nov 1896 (redaktionssekreterare), Hemmet 1896–1897 och 1903-1904 (redaktionssekreterare), Östgöta correspondenten oktober 1898–april 1899 (redaktionssekreterare), Vårt land 1904-1908 (utrikesavdelningen) och 1907–1908 (söndagsnumret).

title: Paul Meijer-Granqvist

wikitext:
{{Faktamall biografi WD}}
'''Paul Meijer-Granqvist''', född 30 augusti 1867 i [[Rackeby socken]] och död 9 mars 1940 i [[Östhammar]], var en svensk journalist och författare. Han skrev under en stor mängd pseudonymer såsom ''Bolstervar von Rosen'',<ref name="SBL"/> ''Börje Trolle, Citoyen, Ex-diplomat, Lazarus von Rothschild, Nicolai Besborodko, Paul de Lyes, Peder Knagg j:r'',<ref name="svförflex"/> ''A. E. I, P. M. G.'' och ''Ancien Grand Chambellan''<ref name="porträtt"/>.

==Biografi==
Meijer-Granqvist publicerade följetonger och romaner, historiska skildringar av slag som närmar sig fiktion, och journalistik varav en del även gavs ut i bokform. Han skrev om de europeiska kungahusens släktrelationer, om borgarfamiljer, affärsmän och [[finansfamilj]]er och andra berömdheter. Meijer-Granqvists specialintressen var [[genealogi]] och personhistoria. Han var ingen forskare, däremot beläst och med sinne för detaljer. I [[Nordisk familjebok]]s andra upplaga ("Uggleupplagan") medverkade han som ansvarig för området genealogi.<ref name="SBL"/>

Vid seklets början var Meijer-Granqvist en uppmärksammad journalist. Han var utrikesredaktör på ''[[Vårt Land (svensk tidning)|Vårt Land]]'' 1904-1908 och på ''[[Aftonbladet]]'' 1909-1915. Troligen var det omkring 1905 som han började att samtidigt skriva i den ökända tidningen ''[[Fäderneslandet]]''. Under 1920-talet var han en av ''Fäderneslandets'' mest betydelsefulla journalister och skrev allt ifrån skvallerspalter till en lång artikelserie ''Rikt folk''. I respektabla tidningar höll Meijer-Granqvist en hövlig ton, men det han skrev anonymt i [[boulevardtidning]]en var ofta aggressivt och nedlåtande även mot människor som han annars skrivit väl om. Småningom drog hans verksamhet i ''Fäderneslandet'' till sig uppmärksamhet. När det 1923 gavs ut en särskild veckotidning, ''Dementin'', med syfte att bekämpa ''Fäderneslandet'', gick den hårt åt skandaltidningen och dess medarbetare. Meijer-Granqvist kallades för "Skandinaviens störste nidskrivare" och man blottade hänsynslöst hans [[homosexualitet]].<ref name="SBL"/>

Sedan ''Fäderneslandet'' 1927 fått klappa igen efter en bojkott av [[Stockholms dagliga tidningars distributionsnämnd]] skrev Meijer-Granqvist en serie böcker i snabb följd, delvis baserade på eget tidigare utgivet journalistiskt material. Böckerna gavs ut under pseudonym så hans dåliga rykte störde inte [[recension]]erna, som huvudsakligen var välvilliga, eller försäljningen. Under 1930-talet syntes han knappt alls i pressen. När han dog 1940 var den enda tidning som kostade på honom en [[dödsruna]] den lilla lokaltidning, Östhammars Allehanda, där han på sin ålders höst hoppat in och vikarierat.<ref name="SBL"/>

Enligt Ingemar Oscarsson, som skrivit artikeln om Paul Meijer-Granqvist i [[Svenskt biografiskt lexikon]], består skribentens värde idag främst av de personporträtt och dödsrunor han skrev, som ofta har information om de beskrivna personerna som inte återfinns på annat håll.<ref name="SBL"/>

Paul Meijer-Granqvist var bror till missionären och författarinnan [[Ida Granqvist]].<ref name="SBL"/>

==Bibliografi==
===Skönlitteratur===
*{{bokref |titel=Tsaren och japanesiskan : roman / af Nikolaj Bezborodko |år=1904-1907 |utgivare=Skandia |utgivningsort=Stockholm |libris=1611793 }} - Anges som ''Auktor. öfvers.'', men är ett originalverk av Meijer-Granqvist.
*{{bokref |titel=Carl Gustafs lifknekt : historisk roman från Sveriges storhetstid |serie=[Folkets böcker] ; [4] |år=1910 |utgivare=Askerberg |utgivningsort=Stockholm |libris=1615995 }}
*{{bokref |titel=Bellman och Ulla Winblad : berättelse från Gustav III:s glada dagar / av Börje Trolle |år=1918 |utgivare=Bokexpeditionen |utgivningsort=Malmö |libris=1659953 }}
*{{bokref |titel=Carl XV:s sista kärlek : en förut oskriven bok ur Bernadotte-krönikan / av Börje Trolle |år=1918 |utgivare=Bokexpeditionen |utgivningsort=Malmö |libris=1659954 }}
*{{bokref |titel=Den svenske paschan : svensk originalroman med verklighetsmotiv / av Börje Trolle |år=1918 |utgivare=Bokexpeditionen |utgivningsort=Malmö |libris=1659955 }}
===Varia===
*{{bokref |titel=Stockholmskt borgarfolk : ett och annat om hufvudstadens gamla borgarfamiljer |år=1902 |utgivare=Beijer |utgivningsort=Stockholm |libris=1726828 }}
*{{bokref |titel=Under purpurn : grupper och personager ur sekelskiftets europeiska furstefamilj / tecknade af Paul de Lyes |år=1902 |utgivare=Beijer |utgivningsort=Stockholm |libris=1727608 }}
*{{bokref |titel=Förste provincialläkare-institutionens vara eller icke vara : Ett gif akt med anledning af ifrågasatt omreglering af provincialläkaredistrikten m. m |år=1905 |utgivare=Nordin & Josephson i distr |utgivningsort=Stockholm |libris=1719163 }}
**{{bokref |titel=Tillägg till broschyren "Förste prov.-läk.-institutionens vara eller icke vara" |år=1907 |utgivare=Nord. bokh |utgivningsort=Stockholm |libris=1612581 }}
**{{bokref |titel=Ytterligare tillägg till broschyren "Första provincialläkareinstitutionens vara eller icke vara" : anteckningar vid läsning af de två senaste läkarekommittéernas betänkanden |år=1908 |utgivare=Nord. bokh |utgivningsort=Stockholm |libris=1612582 }}
*{{bokref |titel=Europas suveräna furstehus år 1907 : svensk förklarande och kompletterande text till Wrangel-Tullbergska porträttsamlingen "Die souveränen Fürstenhäuser Europa's" - "Les maisons souveraines de l'Europe" |år=1907 |utgivare=Skandia |utgivningsort=Stockholm |libris=1615997 }}
*{{bokref |titel=Carl X Gustaf : "den förste Pfalzaren" : en minnesskrift |år=1910 |utgivare=Askerberg |utgivningsort=Stockholm |libris=8222368 }}
*{{bokref |titel=1858 års män : porträttmatrikel för år 1913 : 244 porträtt med biografiska notiser |år=1913 |utgivningsort=Stockholm |libris=3058123 }}
*{{bokref |titel=Världskriget i ord och bild : en handbok under det pågående världskriget för alla och envar. Häfte 1-10 |år=1914 |utgivare=Dahlberg |utgivningsort=Stockholm |libris=1637235 }}
*{{bokref |titel=I purpur och harnesk : "Europas furstefamilj" under världskriget  : några blickar bakom kulisserna  : med 30 porträtt / av Citoyen |år=1915 |utgivare=Ljus |utgivningsort=Stockholm |libris=1632287 }}
*{{bokref |titel=När världsfreden slöts och hvad Stockholmstidningarna sade 1916 : de blifvande fredstraktaterna, deras formulering, motivering, kommentering : en blick några månader in i framtiden / af Ex-diplomat |år=1915 |utgivare=Hökerberg |utgivningsort=Stockholm |libris=1637882 }}
*{{bokref |titel=Gustaf Vasas avkomlingar inom och utom Sverige : minnesskrift utgiven med anledning av fyrahundraårs-jubiléet 1923 |år=1924 |utgivare=Förf |utgivningsort=Stockholm |libris=1487952 }}
*{{bokref |titel=Svenska grevar och baroner : blad ur ett antal adliga familjekrönikor / av Lazarus von Rotschild |år=1931-1933 |utgivare=B. Wahlström |utgivningsort=Stockholm |libris=2055796 }}
**{{bokref |titel=Del 1 |år=1931 |libris=2055797 }}
**{{bokref |titel=Del 2 |år=1932 |libris=2055798 }}
**{{bokref |titel=Del 3 |år=1933 |libris=2055799 }}
*{{bokref |titel=När Bernadotterna friade och gifte sig : tidsbilder 1798-1932 / af Pder Knagg j:r |år=1932 |utgivare=B. Wahlström |utgivningsort=Stockholm |libris=1347010 }}
*{{bokref |titel=Rikt folk och andra : person-, släkt- och tidshistoriska konturer / av Lazarus von Rotschild |år=1932 |utgivare=Wahlström |utgivningsort=Stockholm |libris=1367084 }}
*{{bokref |titel=Det svenska Israel : från Aaron Isaac till Marcus Ehrenpreis / av Lazarus von Rotschild |år=1933 |utgivare=Wahlström |utgivningsort=Stockholm |libris=634893 }}
*{{bokref |titel=Hovluft : kåserier kring Europas kungahus just nu / av Lazarus von Rotschild |år=1934 |utgivare=B. Wahlström |utgivningsort=Stockholm |libris=1367083 }}
*{{bokref |titel=Från Engelbrekt till Gustaf V : konturer och episoder från fem seklers svenska riksdagar 1435-1935 / av Lazarus von Rotschild |år=1935 |utgivare=Gunnar Saietz |utgivningsort=Stockholm |libris=1367082 }}
===Redaktörskap===
''Smålands allehanda'' 1891 (redaktionssekreterare), ''Korrespondenten Landskrona tidning'' juni 1892–september 1893, ''Södertelge tidning'' juli–november 1894 (medredaktör), ''Förgät mig ej'' aug 1895–nov 1896 (redaktionssekreterare), ''Hemmet'' 1896–1897 och 1903-1904 (redaktionssekreterare), ''Östgöta correspondenten'' oktober 1898–april 1899 (redaktionssekreterare), ''Vårt land'' 1904-1908 (utrikesavdelningen) och 1907–1908 (söndagsnumret).

== Källor ==
=== Noter ===
<references>
<ref name="SBL">{{sbl|9239|namn=Paul Meijer-Granqvist|författare=Ingemar Oscarsson}}</ref>
<ref name="svförflex">[{{runeberg.org|sfl|1|0546.html Meijer-Granqvist, Paul}}</ref>
<ref name="porträtt">{{runeberg.org|spg|16|0076.html Paul Meijer Granqvist}}</ref>
</references>

== Vidare läsning ==
* {{SBL|9239 |författare=[[Ingemar Oscarsson]]|år=1985-1987|namn=Paul Meijer-Granqvist}}

{{Auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Meijer-Granqvist, Paul}}

[[Kategori:Svenska journalister under 1900-talet]]
[[Kategori:Svenska författare under 1900-talet]]
[[Kategori:Födda 1867]]
[[Kategori:Avlidna 1940]]
[[Kategori:Män]]

Född: 30 augusti 1867 · Rackeby församling, Sverige

Död: 9 mars 1940 (72 år) · Östhammars församling, Sverige

Medborgare i: Sverige

Gift med: ogift

Släktingar: Ida Granqvist (syskon)


text:
# Pilkalampinoppi
Pilkalampinoppi är ett berg som mäter 645 m ö.h. i Orsa Finnmark i Dalarna, i de västra delarna av Ljusdals kommun, Gävleborgs län. På toppen av berget finns ett brandtorn.
Man når bergstoppen genom att svänga av E45 och svänga västerut cirka 20 km norr om Noppikoski och följa vägen 10 km. Vid återvändsgränden nedanför toppen går en cirka 200 meter lång, relativt tvär gångväg till toppen. På toppen finns brandtornet som man kan gå in och upp i och även dass, matkällare, en brukbar brunn och väl fungerande bord och bänkar utomhus. Pilkalampinoppi nås även genom att i Noppikoski svänga av mot Älvho och då i trevägskorsningen strax före Älvho köra rakt fram. Brandtornet sköts av Orsa besparingsskog och är i gott skick. Dess historia finns kortfattat beskriven i byggnaden.

title: Pilkalampinoppi

wikitext:
{{Källor|datum=2023-05}}[[Fil:Brandtornet på Pilkalampinoppi.jpg|miniatyr|Brandtornet på Pilkalampinoppi]]

'''Pilkalampinoppi''' är ett [[berg]] som mäter 645 m ö.h. i [[Orsa Finnmark]] i [[Dalarna]], i de västra delarna av [[Ljusdals kommun]], [[Gävleborgs län]]. På toppen av berget finns ett [[brandtorn]].

Man når bergstoppen genom att svänga av [[E45 (Sverige)|E45]] och svänga västerut cirka 20 km norr om [[Noppikoski]] och följa vägen 10 km. Vid återvändsgränden nedanför toppen går en cirka 200 meter lång, relativt tvär gångväg till toppen. På toppen finns brandtornet som man kan gå in och upp i och även dass, matkällare, en brukbar brunn och väl fungerande bord och bänkar utomhus. Pilkalampinoppi nås även genom att i Noppikoski svänga av mot [[Älvho]] och då i trevägskorsningen strax före Älvho köra rakt fram. Brandtornet sköts av [[Orsa besparingsskog]] och är i gott skick. Dess historia finns kortfattat beskriven i byggnaden.

{{coord|61|35|25|N|14|44|26|E|region:SE_type:mountain|display=title}}

[[Kategori:Berg i Dalarna]]
[[Kategori:Berg i Ljusdals kommun]]


text:
# Heraclia perpallida
Heraclia perpallida är en fjärilsart som beskrevs av Jordan 1913. Heraclia perpallida ingår i släktet Heraclia och familjen nattflyn. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Heraclia perpallida

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Heraclia perpallida''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Nattflyn]]
| familia = Noctuidae
| genus_sv =
| genus = [[Heraclia]]
| species_sv =
| species = '''Heraclia perpallida'''
| taxon = Heraclia perpallida
| taxon_authority = [[Jordan (auktor)|Jordan]] 1913
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Heraclia perpallida'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Jordan (auktor)|Jordan]] 1913. ''Heraclia perpallida'' ingår i [[släkte]]t ''[[Heraclia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nattflyn]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/heraclia+perpallida/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om nattflyn}}

[[Kategori:Nattflyn]]
[[Kategori:Heraclia|perpallida]]

title: Systematik

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Nattflyn · Noctuidae

Släkte: Heraclia

Art: Heraclia perpallida

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Jordan 1913


text:
# Neoregelia mcwilliamsii
Neoregelia mcwilliamsii är en gräsväxtart som beskrevs av Lyman Bradford Smith. Neoregelia mcwilliamsii ingår i släktet Neoregelia och familjen Bromeliaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Neoregelia mcwilliamsii

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|gräsväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Neoregelia mcwilliamsii''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Gräsordningen]]
| ordo = Poales
| familia_sv =
| familia = [[Bromeliaceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Neoregelia]]
| species_sv =
| species = '''Neoregelia mcwilliamsii'''
| taxon = Neoregelia mcwilliamsii
| taxon_authority = [[Lyman Bradford Smith|L.B.Sm.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Neoregelia mcwilliamsii'''''<ref name = "C132"/> är en [[gräsväxter|gräsväxt]]art som beskrevs av [[Lyman Bradford Smith]]. ''Neoregelia mcwilliamsii'' ingår i [[släkte]]t ''[[Neoregelia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Bromeliaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9749326|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">L.B.Sm., 1969 ''In: Phytologia 18: 138''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Gräsordningen]]
[[Kategori:Neoregelia|mcwilliamsii]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Gräsordningen · Poales

Familj: Bromeliaceae

Släkte: Neoregelia

Art: Neoregelia mcwilliamsii

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Neoregelia mcwilliamsii


text:
# Thelcticopis simplerta
Thelcticopis simplerta är en spindelart som beskrevs av Alberto Barrion och James A. Litsinger 1995. Thelcticopis simplerta ingår i släktet Thelcticopis och familjen jättekrabbspindlar.
Artens utbredningsområde är Filippinerna. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Thelcticopis simplerta

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Thelcticopis simplerta''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Jättekrabbspindlar]]
| familia = Sparassidae
| genus_sv =
| genus = [[Thelcticopis]]
| species_sv =
| species = '''Thelcticopis simplerta'''
| taxon = Thelcticopis simplerta
| taxon_authority = [[Alberto Barrion|Barrion]] & [[James A. Litsinger|Litsinger]], 1995
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Thelcticopis simplerta'''''<ref name = "col275443"/> är en [[spindlar|spindel]]art som beskrevs av [[Alberto Barrion]] och [[James A. Litsinger]] 1995. ''Thelcticopis simplerta'' ingår i [[släkte]]t ''[[Thelcticopis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[jättekrabbspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Filippinerna]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/thelcticopis+simplerta/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col275443">Barrion, A. T. & J. A. Litsinger. (1995) ''Riceland Spiders of South and Southeast Asia., '' CAB International, Wallingford, UK, xix + 700 pp.</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om jättekrabbspindlar}}

[[Kategori:Jättekrabbspindlar]]
[[Kategori:Thelcticopis|simplerta]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Jättekrabbspindlar · Sparassidae

Släkte: Thelcticopis

Art: Thelcticopis simplerta

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Barrion & Litsinger, 1995


text:
# Junojärvi
Junojärvi är en sjö i Kiruna kommun i Lappland och ingår i Torneälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 1,55 kvadratkilometer och ligger 306 meter över havet. Junojärvi ligger i Torne och Kalix älvsystem Natura 2000-område. Sjön avvattnas av vattendraget Junojoki.

## Delavrinningsområde
Junojärvi ingår i det delavrinningsområde (752548-177296) som SMHI kallar för Utloppet av Junojärvi. Medelhöjden är 324 meter över havet och ytan är 50,86 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Junojoki som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 306 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (57 procent) och sankmarker (34 procent). Avrinningsområdet har 3,03 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 6 procent.

title: Junojärvi

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Junojärvi
|alternativt_namn =
|samiskt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Norrbotten
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Norrbottens län]]
|kommun =  [[Kiruna kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Lappland, Sverige|Lappland]]
|socken= [[Jukkasjärvi socken]]

|nordliggrad =	67.68831
|östliggrad = 22.22292
|SWEREF_99_TM_N = 7525956
|SWEREF_99_TM_E = 805432

<!-- Sjödata -->
|area = 1.55
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd = 306
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|strandlinje = 10.1
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 752535-177312
|id_vattenförekomst = SE752535-177312
|VYID = 752458-177162
|huvudavrinningsområde_id = 1000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID = 750307-177956
|utflöde= Junojoki
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID = 752548-177296
|delavrinningsområde_namn = Utloppet av Junojärvi
|delavrinningsområde_areal = 50.86
|delavrinningsområde_areal_vattenytor = 3.03
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 50.86
|delavrinningsområde_biflödesordning = 2
|delavrinningsområde_utflöde = Junojoki
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn =
|delavrinningsområde_VDRID = 750307-177956
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 306
|delavrinningsområde_nedströms = 751570-177300
|delavrinningsområde_medelhöjd = 324
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 2
|vattendistrikt_id = SE1TO
|natura_2000_id = SE0820430
|öar =
|städer =

|fotnoter =

<!-- Miljödata från VISS -->
|ekologisk_status = Måttlig
|ekologisk_potential =
|kemisk_status-Hg = Ja
|försurning = Nej
|övergödning = Nej
|miljögifter-Hg = Nej
|främmande_arter = Nej
|vattenuttag =
|flödesförändringar = Nej
|kontinuitetsförändringar = Ja
|morfologiska_förändringar = Nej

}}

'''Junojärvi''' är en [[sjö]] i [[Kiruna kommun]] i [[Lappland, Sverige|Lappland]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|1000}}. Sjön har en area på {{formatnum:1.55}} kvadratkilometer och ligger {{formatnum:306}} [[meter över havet]]. Junojärvi ligger i {{Stat/Sverige/Sjöar/Natura 2000-områden|SE0820430}} [[Natura 2000]]-område.{{Stat/Sverige/Sjöar/Natura 2000-områden|ref}} Sjön avvattnas av vattendraget ''Junojoki''.

== Delavrinningsområde ==
Junojärvi ingår i det [[delavrinningsområde]] (752548-177296) som [[SMHI]] kallar för ''Utloppet av Junojärvi''. Medelhöjden är {{formatnum:324}} meter över havet och ytan är {{formatnum:50.86}} kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. ''Junojoki'' som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter {{formatnum:306}} kilometer.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}} Avrinningsområdet består mestadels av [[skog]] (57 procent) och [[sankmark]]er (34 procent). Avrinningsområdet har {{formatnum:3.03}} kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på {{formatnum:6}} procent.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Kiruna kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}
* {{VISS-länk|EUID=SE752535-177312|text=Junojärvi på VISS}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-09}}

[[Kategori:Insjöar i Torneälvens avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Lappland]]
[[Kategori:Insjöar i Kiruna kommun]]
[[Kategori:Insjöar i Sverige om minst en kvadratkilometer]]

title: Junojärvi · Insjö

Land: Sverige

Län: Norrbottens län

Kommun: Kiruna kommun

Landskap: Lappland

Socken: Jukkasjärvi socken

title: Mått

title: Flöden

Utflöde: Junojoki

title: Status

Ekologisk status: Måttlig

Kemisk status (exkl. kvicksilver): God

title: Miljöproblem

Försurning: Nej

Övergödning: Nej

Miljögifter (exkl. kvicksilver): Nej

Främmande arter: Nej

Flödesförändringar: Nej

Kontinuitetsförändringar: Ja

Morfologiska förändringar: Nej

title: Övrigt

Vattendistrikt: Bottenviken (Torneälven – Sverige) (SE1TO)

Natura 2000: Torne och Kalix älvsystem (SE0820430)

Limnisk ekoregion: Norrlands inland, under trädgränsen över högsta kustlinjen

title: Delavrinningsområde

Namn: Utloppet av Junojärvi


text:
# Moraea loubseri
Moraea loubseri är en irisväxtart som beskrevs av Peter Goldblatt. Moraea loubseri ingår i släktet Moraea och familjen irisväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Moraea loubseri

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|irisväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Moraea loubseri''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Sparrisordningen]]
| ordo = Asparagales
| familia_sv = [[Irisväxter]]
| familia = Iridaceae
| genus_sv =
| genus = [[Moraea]]
| species_sv =
| species = '''Moraea loubseri'''
| taxon = Moraea loubseri
| taxon_authority = [[Peter Goldblatt|Goldblatt]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Moraea loubseri'''''<ref name = "C132"/> är en [[irisväxter|irisväxt]]art som beskrevs av [[Peter Goldblatt]]. ''Moraea loubseri'' ingår i [[släkte]]t ''[[Moraea]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[irisväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9770135|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Goldblatt, 1977 ''In: Fl. Pl. Africa 44: t. 1724''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Irisväxter]]
[[Kategori:Moraea (Iridaceae)|loubseri]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Ordning: Sparrisordningen · Asparagales

Familj: Irisväxter · Iridaceae

Släkte: Moraea

Art: Moraea loubseri

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Moraea loubseri

Auktor: Goldblatt


text:
# Loxocera lateralis
Loxocera lateralis är en tvåvingeart som beskrevs av Friedrich Hermann Loew 1874. Loxocera lateralis ingår i släktet Loxocera och familjen rotflugor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Loxocera lateralis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Loxocera lateralis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Rotflugor]]
| familia = Psilidae
| genus_sv =
| genus = [[Loxocera]]
| species_sv =
| species = '''Loxocera lateralis'''
| taxon = Loxocera lateralis
| taxon_authority = [[Friedrich Hermann Loew|Loew]], 1874
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Loxocera lateralis'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av [[Friedrich Hermann Loew]] 1874. ''Loxocera lateralis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Loxocera]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[rotflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/loxocera+lateralis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om rotflugor}}

[[Kategori:Rotflugor]]
[[Kategori:Loxocera|lateralis]]

title: Systematik

Familj: Rotflugor · Psilidae

Släkte: Loxocera

Art: Loxocera lateralis

title: Vetenskapligt namn


text:
# Werner Heisenberg
Werner Karl Heisenberg, född 5 december 1901 i Würzburg, död 1 februari 1976 i München, var en tysk fysiker. Han mottog Nobelpriset i fysik 1932 för sina grundläggande bidrag till kvantmekaniken. Han var son till August Heisenberg.
Heisenberg är mest känd för osäkerhetsprincipen från 1927 som innebär att det inte går att samtidigt känna en partikels position och dess hastighet med godtycklig noggrannhet. Tillsammans med Niels Bohr formulerade Heisenberg Köpenhamnstolkningen av kvantmekaniken.
Under den tidiga nazismen i Tyskland blev Heisenberg trakasserad av nazisterna som en vit jude eftersom han undervisade i Albert Einsteins teorier. Förhärskande i Tyskland under denna tid var Deutsche Physik-rörelsen, en nationalistisk gren bland de tyska fysikerna. Efter att Heisenberg undersökts av SS upphörde dock trakasserierna på order av Heinrich Himmler. Senare kom han att leda ett av Nazitysklands försök att skaffa en atombomb. Hans målmedvetenhet och art av engagemang i detta projekt har blivit omdebatterad.[källa behövs]
I filmen Oppenheimer, spelas Heisenberg av Matthias Schweighöfer.
Namnet Heisenberg används även som alias för kemisten och läraren Walter White i tv-serien Breaking Bad.

## Eftermäle
Asteroiden 13149 Heisenberg är uppkallad efter Werner Heisenberg.

title: Werner Heisenberg

wikitext:
{{Infobox forskare
|namn              = Werner Karl Heisenberg [[Fil:Nobel prize medal.svg|20px]]
|bild              = Bundesarchiv Bild183-R57262, Werner Heisenberg.jpg
|bildstorlek       = 250px
|beskrivning       =
|födelsedatum      = [[5 december]] [[1901]]
|födelseplats      = [[Würzburg]], [[Tyskland]]
|dödsdatum         = {{Död datum och ålder|1976|2|1|1901|12|5}}
|dödsplats         = [[München]], [[Västtyskland]]
|boende            =
|medborgarskap     =
|nationalitet      = [[Tyskland|Tysk]]
|område            = [[Fysik]]
|institutioner     = [[Göttingens universitet]]
[[Köpenhamns universitet]]
[[Leipzigs universitet]]
[[Humboldt-Universität zu Berlin]]
[[Münchens universitet]]
|alma_mater        = [[Münchens universitet]]
|rådgivare         = [[Arnold Sommerfeld]]
[[Niels Bohr]]
[[Max Born]]
|studenter         = [[Felix Bloch]]
[[Edward Teller]]
|känd_för          = [[Osäkerhetsprincipen]]
[[Heisenbergs mikroskop]]
[[Matrismekanik]]
[[Kramers-Heisenbergs formel]]
[[Isospinn]]
|influenser        =
|influerat         = [[Robert Döpel]]
[[Carl Friedrich von Weizsäcker]]
|priser            = [[Fil:Nobel prize medal.svg|20px]] [[Nobelpriset i fysik]] (1932)
[[Max Planck-medaljen]] (1933)
|religion          =
|namnteckning      =
|fotnoter          =
}}
'''Werner Karl Heisenberg''', född [[5 december]] [[1901]] i [[Würzburg]], död [[1 februari]] [[1976]] i [[München]], var en [[Tyskland|tysk]] [[fysiker]]. Han mottog [[Nobelpriset i fysik]] [[1932]] för sina grundläggande bidrag till [[kvantmekanik]]en. Han var son till [[August Heisenberg]].

Heisenberg är mest känd för ''[[osäkerhetsprincipen]]'' från 1927 som innebär att det inte går att samtidigt känna en [[Partikel (fysik)|partikel]]s position och dess hastighet med godtycklig noggrannhet. Tillsammans med [[Niels Bohr]] formulerade Heisenberg [[Köpenhamnstolkningen]] av [[kvantmekanik]]en.

Under den tidiga nazismen i Tyskland blev Heisenberg trakasserad av [[Nazism|nazisterna]] som en ''vit jude'' eftersom han undervisade i [[Albert Einstein]]s teorier. Förhärskande i Tyskland under denna tid var ''[[Deutsche Physik]]''-rörelsen, en nationalistisk gren bland de tyska fysikerna. Efter att Heisenberg undersökts av [[Schutzstaffeln|SS]] upphörde dock trakasserierna på order av [[Heinrich Himmler]]. Senare kom han att leda ett av [[Nazityskland]]s försök att skaffa en [[atombomb]]. Hans målmedvetenhet och art av engagemang i detta projekt har blivit omdebatterad.{{källa|datum=2016-07}}

I filmen [[Oppenheimer (film)|Oppenheimer]], spelas Heisenberg av [[Matthias Schweighöfer]].<ref>{{Webbref|titel=‘Army Of The Dead’ Breakout Matthias Schweighöfer Joins Christopher Nolan’s ‘Oppenheimer’|url=https://deadline.com/2022/03/army-of-the-dead-matthias-schweighofer-christopher-nolans-oppenheimer-1234975712/|verk=Deadline|datum=2022-03-11|hämtdatum=2023-08-04|språk=en-US|författare=Justin Kroll}}</ref>

Namnet ''Heisenberg'' används även som alias för kemisten och läraren [[Walter White]] i tv-serien [[Breaking Bad]].

== Eftermäle ==
[[Asteroid]]en [[13149 Heisenberg]] är uppkallad efter Werner Heisenberg.<ref>{{webbref |url=https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=13149 |titel=Minor Planet Center 13149 Heisenberg |utgivare=Minor Planet Center |språk=engelska |hämtdatum=20230528}}</ref>

==Se även==
*[[Nazitysklands kärnkraftsprogram]]

== Referenser ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{Commonscat|Werner Heisenberg}}
* [https://www.nobelprize.org/prizes/physics/1932/summary/ Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1932]
* [https://www.nobelprize.org/prizes/physics/1932/heisenberg/biographical/ Nobelprize.org, Werner Heisenberg - Biografi]
* [https://www.nobelprize.org/prizes/physics/1932/heisenberg/lecture/ Nobelprize.org, Werner Heisenberg - Nobelföreläsning]
* [http://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/werner-heisenberg NE: Werner Heisenberg]

{{Nobelpristagare i fysik}}
{{Auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Heisenberg, Werner}}
[[Kategori:Tyska fysiker]]
[[Kategori:Tyska forskare under 1900-talet]]
[[Kategori:Personer i Nazityskland]]
[[Kategori:Nobelpristagare i fysik]]
[[Kategori:Födda 1901]]
[[Kategori:Avlidna 1976]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Tyska eponymer]]
[[Kategori:Kvantfysiker]]
[[Kategori:Storkorset av andra klassen av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden]]
[[Kategori:Mottagare av Max Planck-medaljen]]
[[Kategori:Alumner från Münchens universitet]]
[[Kategori:Personer verksamma vid Göttingens universitet]]
[[Kategori:Personer verksamma vid Köpenhamns universitet]]
[[Kategori:Personer verksamma vid Leipzigs universitet]]
[[Kategori:Personer verksamma vid Humboldt-Universität zu Berlin]]
[[Kategori:Personer verksamma vid Münchens universitet]]
[[Kategori:Ledamöter av Royal Society]]
[[Kategori:Ledamöter av Preussiska vetenskapsakademien]]
[[Kategori:Ledamöter av Sachsiska vetenskapsakademien]]
[[Kategori:Ledamöter av Leopoldina]]
[[Kategori:Ledamöter av Bayerische Akademie der Wissenschaften]]
[[Kategori:Ledamöter av Akademie der Wissenschaften zu Göttingen]]
[[Kategori:Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien]]
[[Kategori:Ledamöter av Koninklijke Nederlandse Akademie van Wetenschappen]]
[[Kategori:Ledamöter av American Academy of Arts and Sciences]]
[[Kategori:Ledamöter av National Academy of Sciences]]
[[Kategori:Mottagare av Matteuccimedaljen]]
[[Kategori:Mottagare av Pour le Mérite]]

Född: 5 december 1901 · Würzburg, Tyskland

Död: 1 februari 1976 (74 år) · München, Västtyskland

Nationalitet: Tysk

Forskningsområde: Fysik

Institutioner: Göttingens universitet · Köpenhamns universitet · Leipzigs universitet · Humboldt-Universität zu Berlin · Münchens universitet

Alma mater: Münchens universitet

Doktorandhandledare: Arnold Sommerfeld · Niels Bohr · Max Born

Nämnvärda studenter: Felix Bloch · Edward Teller

Känd för: Osäkerhetsprincipen · Heisenbergs mikroskop · Matrismekanik · Kramers-Heisenbergs formel · Isospinn

Har influerat: Robert Döpel · Carl Friedrich von Weizsäcker

Nämnvärda priser: Nobelpriset i fysik (1932) · Max Planck-medaljen (1933)


text:
# Stortjärnen (Sorsele socken, Lappland, 723362-160060)
Stortjärnen är en sjö i Sorsele kommun i Lappland och ingår i Umeälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0611 kvadratkilometer och ligger 339,1 meter över havet.

## Delavrinningsområde
Stortjärnen ingår i det delavrinningsområde (723218-159906) som SMHI kallar för Utloppet av Innersjön. Medelhöjden är 342 meter över havet och ytan är 22,06 kvadratkilometer. Räknas de 5 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 62,26 kvadratkilometer. Bjurbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 250 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (74 procent) och sankmarker (15 procent). Avrinningsområdet har 0,69 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 3,1 procent.

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Stortjärnen
|alternativt_namn =
|samiskt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Västerbotten
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Västerbottens län]]
|kommun =  [[Sorsele kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Lappland, Sverige|Lappland]]
|socken= [[Sorsele socken]]

|nordliggrad =	65.18969
|östliggrad = 17.95869
|SWEREF_99_TM_N = 7232842
|SWEREF_99_TM_E = 638492

<!-- Sjödata -->
|area = 0.0611
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd = 339.1
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|strandlinje = 1.2
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 723362-160060
|id_vattenförekomst =
|VYID = 723358-160087
|huvudavrinningsområde_id = 28000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID =
|utflöde =
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID = 723218-159906
|delavrinningsområde_namn = Utloppet av Innersjön
|delavrinningsområde_areal = 22.06
|delavrinningsområde_areal_vattenytor = 0.6888
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 62.26
|delavrinningsområde_biflödesordning = 3
|delavrinningsområde_utflöde = Bjurbäcken
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn =
|delavrinningsområde_VDRID = 720472-163190
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 250
|delavrinningsområde_nedströms = 723113-160124
|delavrinningsområde_medelhöjd = 342
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 2
|vattendistrikt_id = SE1
|natura_2000_id =
|öar =
|städer =

|fotnoter =

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Stortjärnen''' är en [[sjö]] i [[Sorsele kommun]] i [[Lappland, Sverige|Lappland]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|28000}}. Sjön har en area på {{formatnum:0.0611}} kvadratkilometer och ligger {{formatnum:339.1}} [[meter över havet]].

== Delavrinningsområde ==
Stortjärnen ingår i det [[delavrinningsområde]] (723218-159906) som [[SMHI]] kallar för ''Utloppet av Innersjön''. Medelhöjden är {{formatnum:342}} meter över havet och ytan är {{formatnum:22.06}} kvadratkilometer. Räknas de 5 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean {{formatnum:62.26}} kvadratkilometer. ''Bjurbäcken'' som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter {{formatnum:250}} kilometer.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}} Avrinningsområdet består mestadels av [[skog]] (74 procent) och [[sankmark]]er (15 procent). Avrinningsområdet har {{formatnum:0.69}} kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på {{formatnum:3.1}} procent.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Sorsele kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}
* {{VISS-länk|EUID=NW723357-160086|text=Stortjärnen på VISS}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-08}}

[[Kategori:Insjöar i Umeälvens avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Lappland]]
[[Kategori:Insjöar i Sorsele kommun]]

title: Stortjärnen · Insjö

Län: Västerbottens län

Kommun: Sorsele kommun

Socken: Sorsele socken

title: Mått

title: Flöden

Huvudavrinningsområde: Umeälvens huvudavrinningsområde (28000)

title: Övrigt

Vattendistrikt: Vattenmyndigheten Bottenviken (SE1)

title: Delavrinningsområde

Namn: Utloppet av Innersjön

Utflöde: Bjurbäcken


text:
# Clypeola eriocarpa
Clypeola eriocarpa är en korsblommig växtart som beskrevs av Antonio José Cavanilles. Clypeola eriocarpa ingår i släktet Clypeola, och familjen korsblommiga växter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Clypeola eriocarpa

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|korsblommig växt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Clypeola eriocarpa''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Kålordningen]]
| ordo = Brassicales
| familia_sv = [[Korsblommiga växter]]
| familia = Brassicaceae
| genus_sv =
| genus = [[Clypeola]]
| species_sv =
| species = '''Clypeola eriocarpa'''
| taxon = Clypeola eriocarpa
| taxon_authority = [[Antonio José Cavanilles|Cav.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Clypeola eriocarpa'''''<ref name = "COL"/> är en [[korsblommiga växter|korsblommig växt]]art som beskrevs av [[Antonio José Cavanilles]]. ''Clypeola eriocarpa'' ingår i [[släkte]]t ''[[Clypeola]]'', och [[familj (biologi)|familjen]] [[korsblommiga växter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/7141635|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name="source">[http://www.cbif.gc.ca/pls/spec/brassicaceae Brassicaceae species checklist and database] {{Wayback|url=http://www.cbif.gc.ca/pls/spec/brassicaceae |date=20140829152507 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Korsblommiga växter]]
[[Kategori:Clypeola|eriocarpa]]

title: Systematik

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Kålordningen · Brassicales

Familj: Korsblommiga växter · Brassicaceae

Släkte: Clypeola

Art: Clypeola eriocarpa

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Clypeola eriocarpa

Auktor: Cav.


text:
# Bothrops barnetti
Bothrops barnetti är en ormart som beskrevs av Parker 1938. Bothrops barnetti ingår i släktet Bothrops och familjen huggormar. Inga underarter finns listade.
Arten förekommer i norra Peru vid Stilla havet. Honan lägger inga ägg utan föder levande ungar. Ormen lever i låglandet. Den vistas i halvöknar och i torra galleriskogar.
Beståndet hotas av landskapets omvandling till jordbruksmark. Hela populationen minskar. Utbredningsområdet är cirka 30 000 km² stort. IUCN listar arten med kunskapsbrist (DD).

title: Bothrops barnetti

wikitext:
{{Taxobox
| name = ''Bothrops barnetti''
| status = dd
| status_ref = <ref name = "iucn"/>
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Kräldjur]]
| classis = Reptilia
| ordo_sv = [[Fjällbärande kräldjur]]
| ordo = Squamata
| familia_sv = [[Huggormar]]
| familia = Viperidae
| genus_sv =
| genus = [[Bothrops]]
| species_sv =
| species = '''Bothrops barnetti'''
| taxon = Bothrops barnetti
| taxon_authority = [[Hampton Wildman Parker|Parker]], 1938
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| synonyms =
}}

'''''Bothrops barnetti'''''<ref name = "col40399"/> är en [[ormar|orm]]art som beskrevs av [[Hampton Wildman Parker|Parker]] 1938. ''Bothrops barnetti'' ingår i [[släkte]]t ''[[Bothrops]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[huggormar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

Arten förekommer i norra [[Peru]] vid Stilla havet. Honan lägger inga ägg utan föder levande ungar.<ref name = "source"/> Ormen lever i låglandet. Den vistas i halvöknar och i torra [[galleriskog]]ar.<ref name = "iucn"/>

Beståndet hotas av landskapets omvandling till jordbruksmark. Hela populationen minskar. Utbredningsområdet är cirka {{formatnum:30000}} km² stort. [[Internationella naturvårdsunionen|IUCN]] listar arten med [[kunskapsbrist]] (DD).<ref name = "iucn"/>

== Källor ==

<references>
<ref name = "iucn">{{IUCN2018.1| assessors =Lehr, E., Suárez, J., Torres, C. & Venegas, P. | år = 2014| id = 48618008/48618019| titel = Bothrops barnetti| hämtdatum = 2023-07-14}}</ref>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/bothrops+barnetti/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col40399">Parker,H.W. (1938) The vertical distribution of some reptiles and amphibians in southern Ecuador., Ann. Mag. nat. Hist. (11) 2: 438-450</ref>
<ref name = "source">{{TIGR-länk|genus=Bothrops|species=barnetti|hämtdatum=2018-03-05}}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Bothrops barnetti|''Bothrops barnetti''}}

{{taxonbar}}
[[Kategori:Huggormar]]
[[Kategori:Bothrops|barnetti]]
[[Kategori:Kräldjur i neotropiska regionen]]

title: Systematik

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Klass: Kräldjur · Reptilia

Ordning: Fjällbärande kräldjur · Squamata

Familj: Huggormar · Viperidae

Släkte: Bothrops

Art: Bothrops barnetti

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Parker, 1938


text:
# Hoplunnis schmidti
Hoplunnis schmidti är en fiskart som beskrevs av Kaup, 1860. Hoplunnis schmidti ingår i släktet Hoplunnis och familjen Nettastomatidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Hoplunnis schmidti

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fisk|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Hoplunnis schmidti''
| status = LC
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Strålfeniga fiskar]]
| classis = Actinopterygii
| ordo_sv = [[Ålartade fiskar]]
| ordo = Anguilliformes
| familia_sv =
| familia = [[Nettastomatidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Hoplunnis]]
| species_sv =
| species = '''Hoplunnis schmidti'''
| taxon = Hoplunnis schmidti
| taxon_authority = Kaup, 1860
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| superclassis = Osteichthyes
| superclassis_sv = [[Benfiskar]]
| synonyms = ''Hoplunnis schmidtii'' <small>Kaup, 1860</small><ref name = "col482976"/>
| status_ref = <ref name = "iucn"/>
}}

'''''Hoplunnis schmidti'''''<ref name = "col480147"/> är en [[fiskar|fisk]]art som beskrevs av Kaup, 1860. ''Hoplunnis schmidti'' ingår i [[släkte]]t ''[[Hoplunnis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Nettastomatidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> [[IUCN]] kategoriserar arten globalt som [[livskraftig]].<ref name = "iucn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/hoplunnis+schmidti/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col480147">Eschmeyer, W.N. (ed.) (2003) Catalog of fishes. Updated database version of March 2003., Catalog databases as made available to FishBase in March 2003.</ref>
<ref name = "source">''FishBase''. Froese R. & Pauly D. (eds), 2011-06-14</ref>
<ref name = "iucn">{{IUCN2012.2| assessors = | år = 2010| id = 154964| titel = Hoplunnis schmidti| hämtdatum = 2012-10-24}}</ref>
<ref name = "col482976">Aguilera Socorro, O.A. (1998) Los peces marinos del Occidente de Venezuela., Acta Biol. Venez. 18(3):43-57.</ref>
</references>

[[Kategori:Ålartade fiskar]]
[[Kategori:Hoplunnis|schmidti]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Överklass: Benfiskar · Osteichthyes

Klass: Strålfeniga fiskar · Actinopterygii

Ordning: Ålartade fiskar · Anguilliformes

Familj: Nettastomatidae

Släkte: Hoplunnis

Art: Hoplunnis schmidti

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Hoplunnis schmidti

title: Synonymer

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Socratea montana
Socratea montana är en enhjärtbladig växtart som beskrevs av Rodrigo Bernal och Andrew James Henderson. Socratea montana ingår i släktet Socratea och familjen Arecaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Socratea montana

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|enhjärtbladiga växt|datum=2014-06}}
{{Taxobox
| name = ''Socratea montana''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv =
| regnum = [[Plantae]]
| divisio_sv =
| divisio = [[Tracheophyta]]
| classis_sv =
| classis = [[Liliopsida]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Arecales]]
| familia_sv =
| familia = [[Arecaceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Socratea]]
| species_sv =
| species = '''Socratea montana'''
| taxon = Socratea montana
| taxon_authority = [[Rodrigo Bernal|R.Bernal]] & [[Andrew James Henderson|A.J.Hend.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Socratea montana'''''<ref name = "C132"/> är en [[enhjärtbladiga växter|enhjärtbladig växt]]art som beskrevs av [[Rodrigo Bernal]] och [[Andrew James Henderson]]. ''Socratea montana'' ingår i [[släkte]]t ''[[Socratea]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Arecaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9728026|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">R.Bernal & A.J.Hend., 1986 ''In: Brittonia 38: 55''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Socratea|montana]]
{{Taxonbar}}

title: Systematik

Rike: Plantae

Division: Tracheophyta

Klass: Liliopsida

Ordning: Arecales

Familj: Arecaceae

Släkte: Socratea

Art: Socratea montana

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Socratea montana

Auktor: R.Bernal & A.J.Hend.


text:
# Burmoniscus tanabensis
Burmoniscus tanabensis är en kräftdjursart som beskrevs av Nunomura 2003C. Burmoniscus tanabensis ingår i släktet Burmoniscus och familjen Philosciidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Burmoniscus tanabensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Burmoniscus tanabensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Storkräftor]]
| classis = Malacostraca
| ordo_sv = [[Gråsuggor och tånglöss]]
| ordo = Isopoda
| familia_sv =
| familia = [[Philosciidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Burmoniscus]]
| species_sv =
| species = '''Burmoniscus tanabensis'''
| taxon = Burmoniscus tanabensis
| taxon_authority = Nunomura, 2003C
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| synonyms =
}}

'''''Burmoniscus tanabensis'''''<ref name = "col899"/><ref name = "col33283"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som beskrevs av Nunomura 2003C. ''Burmoniscus tanabensis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Burmoniscus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Philosciidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/burmoniscus+tanabensis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col899">Schotte, M., B.F. Kensley, and S. Shilling. (1995) nwards). World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington D.C., USA., </ref>
<ref name = "col33283">Nunomura, N. (2003) Four new terrestrial isopod crustaceans from Kashima Islet and its neighboring Tanabe Bay. Contributions from the Toyama Science Museum Number 280: 13-24., </ref>
<ref name = "source">''WoRMS Isopoda: World List of Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans''. Schotte M., Boyko C. B, Bruce N. L., Poore G.C.B., Taiti S., Wilson G.D.F. (eds), 2010-10-05</ref>
</references>

[[Kategori:Gråsuggor och tånglöss]]
[[Kategori:Burmoniscus|tanabensis]]

title: Systematik

Understam: Kräftdjur · Crustacea

Klass: Storkräftor · Malacostraca

Ordning: Gråsuggor och tånglöss · Isopoda

Familj: Philosciidae

Släkte: Burmoniscus

Art: Burmoniscus tanabensis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Nunomura, 2003C


text:
# Garnierit
Garnierit är ett silikat av nickel och magnesium som bildar jordartade eller täta gröna massor. Eftersom benämningen inte är ett giltigt mineralnamn enligt Commission on New Minerals, Nomenclature and Classification (CNMNC) finns ingen universellt fastställd sammansättning eller formel.
Några av de föreslagna kompositionerna är alla vattenhaltiga Ni-Mg-silikater, ett allmänt namn för Ni-Mg-hydrosilikater som vanligen innehåller två eller flera av mineralen serpentin, talk, sepiolit, smektit eller klorit och Ni-Mg-silikat med eller utan aluminiumoxid, som har röntgendiffraktionsmönster som är typiska för serpentin, talk, sepiolit, klorit, vermikulit eller någon blandning av dem alla.
Mineralet förekommer i bl. a. i Oregon, USA, och Dominikanska republiken, och utgör en viktig nickelmalm som har en stor viktprocent NiO.

## Struktur
Garnierit är i allmänhet ett finkornigt mineral med dålig kristallin struktur. Enhetscellparametrarna, som hittats med användning av transmissionselektronmikroskopi (TEM) analys, är 13,385(4), 26,955(9), 5,271(3) Å och 13,33(1), 27,03(2), 5,250(4) Å. Rymdgruppen är Pncn.
Baserat på enbart jonradierna och laddningen bör Ni2+ lätt ersätta Mg2+ i oktaedrisk koordination. Det faktum att nickel lätt ersätter mangan i garnierit förklarar varför då NiO-halten ökar, minskar MgO-halten. Nicklet i garnierit är inte jämnt fördelat i strukturen, utan är koncentrerat i små zoner av nickel omgivna av magnesiumzoner.
Garnierit är ett lagersilikat. Huvudskillnaden mellan de serpentinliknande och talkliknande varianterna av garnierit är avståndet mellan skikten i strukturen, sett i röntgenpulverdiffraktionsstudier. De serpentinliknande varianterna har 7 Å basavstånd medan de talkliknande varianterna har ett basalavstånd på 10 Å. Vid 106 gånger förstoringar är skiktavstånden på 7 och 10 Å (d(001)) uppenbara och mätbara, med 7 Å-avstånden bättre definierade än 10 Å-avstånden. 7 Å, serpentinliknande mineraler visar stav- och rörformade partiklar, såväl som platta partiklar och fluffiga partiklar som med största sannolikhet är aggregat medan 10 Å-sorten visar mycket mindre variation i partiklar, visar endast platta och fluffiga former med mycket få rör- eller stavformade partiklar. Vissa partiklar uppvisar interstratifiering av 7 och 10 Å mellanrum. Det finns ingen korrelation mellan NiO-halten och formen på partiklarna i mineralet. Garnieriter av 7 Å-typ liknar vanligtvis krysotil eller lizardit i dess strukturer, medan 10 Å-typer vanligtvis liknar pimelit.

## Fysiska egenskaper
Garnierit är ett grönt mineral som sträcker sig från ljust gulgrönt till mörkgrönt. Färgen kommer från närvaron av nickel i mineralstrukturen för magnesium. Noumeait (senare fastställt till att vara en medlem av garnieritfamiljen) varierar i hårdhet, från mjuk och skör till hård nog att skulptera figuriner och liknande av. Vissa typer av garnierit fastnar på tungan och löser sig lätt i vatten eller till och med på tungan. Garnierit har vanligtvis en kolloform textur, typisk för mineraler som fyller öppna utrymmen från en lösning. I allmänhet har mörkare gröna garnieriter högre Ni-halt, högre specifik vikt och högre medelbrytningsindex än ljusare gröna garnieriter, vilket med största sannolikhet beror på förekomsten av mer nickel i deras kristallina struktur. Den specifika vikten för garnierit varierar från cirka 2,5 till 3. Medelbrytningsindexet för garnierit varierar från cirka 1,563 till 1,601.

## Geologisk förekomst
Ljusfärgad garnierit är en förändring av olivinrik bergart till ett lerliknande mineral fattigt på nickel, ljusgrön till ljusgrön garnierit är ett resultat av urlakning av manganoxid, magnesium, nickel och järn från den ursprungliga mörkgröna garnieriten, rik på nickel, som avsatts av grundvatten. Detta leder till en mycket vanlig förekomst av garnierit som sprickfyllningar i millimeter- till centimetertjocka ådror eller som väv eller beläggningar vid Falcondo-gruvan i Dominikanska republiken. Röntgendiffraktion av prover från gruvan visar att garnieritvener innehåller sepiolit-falkondoit och kvarts (krysopras, en grön variant av kvarts med en nickelhalt på mindre än 2 viktprocent). Breccia som hittats i förkastningar vid Falcondo-gruvan innehåller garnieritgrupper cementerade samman av en sekundär avsättning av garnierit, vilket är bevis på syntektonisk avsättning av garnierit. I garnieritavlagringarna nära Riddle, Oregon, finns garnierit som en vittringsprodukt av den underliggande peridotiten, med garnieritskiktet mellan 15 och 60 meter tjockt.

title: Garnierit

wikitext:
[[File:Garniérite Camp Des Sapins.jpg|thumb|250px|Garnierit]]
'''Garnierit''' är ett [[silikat]] av [[nickel]] och [[magnesium]] som bildar jordartade eller täta gröna massor. Eftersom benämningen inte är ett giltigt mineralnamn enligt ''Commission on New Minerals, Nomenclature and Classification'' (CNMNC) finns ingen universellt fastställd sammansättning eller formel.

Några av de föreslagna kompositionerna är alla vattenhaltiga Ni-Mg-silikater,<ref name=Pecora/><ref name=Faust>Faust, G.T. (1966) The hydrous nickel-magnesium silicates – The garnierite group. The American Mineralogist, 51, 279–298.</ref> ett allmänt namn för Ni-Mg-hydrosilikater som vanligen innehåller två eller flera av mineralen [[serpentin]], [[talk]], [[sepiolit]], [[smektit]] eller [[klorit]]<ref name=Brindley1973>Brindley, G.W. and Hang, P.T. (1973) The nature of garnierites – I Structures, chemical compositions and color characteristics. Clays and Clay Minerals, 21, 27–40.</ref> och Ni-Mg-silikat med eller utan [[aluminiumoxid]], som har [[röntgendiffraktion]]smönster som är typiska för serpentin, talk, sepiolit, klorit, [[vermikulit]] eller någon blandning av dem alla.<ref name=Springer>Springer, G. (1974) Compositional and structural variations in garnierites. Canadian Mineralogist, 12, 381–388.</ref>

Mineralet förekommer i bl. a. i [[Oregon]], [[USA]], och [[Dominikanska republiken]], och utgör en viktig nickelmalm som har en stor viktprocent NiO.<ref name=Pecora>Pecora, W.T., Hobbs, S.W. and Murata, J.K. (1949) Variations in garnierite from the nickel deposit near Riddle, Oregon. Economic Geology, 44, 13–23.</ref><ref name=Roque>Roqué-Rosell, J., Villanova-de-Benavent, C., Proenza, J.A., Tauler, E. and Galí,S. (2011) Distribution and speciation of Ni in sepiolite-falcondoite-type “garnierite” by EXAFS. Macla, 15, 183–184.</ref>

==Struktur==
Garnierit är i allmänhet ett finkornigt mineral med dålig kristallin struktur.<ref name=Brindley1973/> Enhetscellparametrarna, som hittats med användning av [[transmissionselektronmikroskop]]i (TEM) analys, är 13,385(4), 26,955(9), 5,271(3) Å och 13,33(1), 27,03(2), 5,250(4) Å. Rymdgruppen är Pncn.<ref name=Proenza>Proenza, J.A. et al. (2008) Garnierite mineralization from Falconda Ni-laterite deposit (Dominican Republic), Revista de la Sociedad Espanola de Mineralogia. Macia no.9 Septiembre 08. http://www.ehu.es/sem/macla_pdf/macla9/macla9_197.pdf</ref>

Baserat på enbart jonradierna och laddningen bör Ni2+ lätt ersätta Mg2+ i [[Oktaedrisk geometri|oktaedrisk]] koordination.<ref name=Faust/><ref name=Faye>Faye, G.H. (1974) Optical absorption spectrum of Ni2+ in garnierite: A discussion. Canadian Mineralogist, 12, 389–393.</ref> Det faktum att nickel lätt ersätter mangan i garnierit förklarar varför då NiO-halten ökar, minskar MgO-halten. Nicklet i garnierit är inte jämnt fördelat i strukturen, utan är koncentrerat i små zoner av nickel omgivna av magnesiumzoner.<ref name=Roque/>

Garnierit är ett lagersilikat.<ref name=Brindley1973/><ref name=Shimoda>Shimoda, S. (1964) Mineralogical studies on garnierite and aquacreptite. Clay Science, 2, 1, 8–21.</ref><ref name=Uyeda>Uyeda, N., Hang, P.T. and Brindley, G.W. (1973) The nature of garnierites – II Electron-optical study. Clays and Clay Minerals, 21, 41–50.</ref> Huvudskillnaden mellan de serpentinliknande och talkliknande varianterna av garnierit är avståndet mellan skikten i strukturen, sett i röntgenpulverdiffraktionsstudier. De serpentinliknande varianterna har 7 Å basavstånd medan de talkliknande varianterna har ett basalavstånd på 10 Å.<ref name=Brindley1973/><ref name=Shimoda/> Vid 106 gånger förstoringar är skiktavstånden på 7 och 10 Å (d(001)) uppenbara och mätbara, med 7 Å-avstånden bättre definierade än 10 Å-avstånden.<ref name=Uyeda/> 7 Å, serpentinliknande mineraler visar stav- och rörformade partiklar, såväl som platta partiklar och fluffiga partiklar som med största sannolikhet är aggregat medan 10 Å-sorten visar mycket mindre variation i partiklar, visar endast platta och fluffiga former med mycket få rör- eller stavformade partiklar. Vissa partiklar uppvisar interstratifiering av 7 och 10 Å mellanrum. Det finns ingen korrelation mellan NiO-halten och formen på partiklarna i mineralet.<ref name=Uyeda/> Garnieriter av 7 Å-typ liknar vanligtvis [[krysotil]] eller [[lizardit]] i dess strukturer, medan 10 Å-typer vanligtvis liknar [[pimelit]].<ref name=Brindley1973/><ref name=Uyeda/>

==Fysiska egenskaper==
Garnierit är ett grönt mineral som sträcker sig från ljust gulgrönt till mörkgrönt.<ref name=Faust/><ref name=Springer/> Färgen kommer från närvaron av nickel i mineralstrukturen för magnesium.<ref name=Brindley1973/> Noumeait (senare fastställt till att vara en medlem av garnieritfamiljen) varierar i hårdhet, från mjuk och skör till hård nog att skulptera [[figurin]]er och liknande av.<ref name=Liversidge>Liversidge, A. (1880) Notes upon some minerals from New Caledonia. Journal and Proceedings of the Royal Society of New South Wales, 14, 227–246.</ref> Vissa typer av garnierit fastnar på tungan och löser sig lätt i vatten eller till och med på tungan.<ref name=Liversidge/> Garnierit har vanligtvis en kolloform textur, typisk för mineraler som fyller öppna utrymmen från en lösning.<ref name=Proenza/> I allmänhet har mörkare gröna garnieriter högre Ni-halt, högre specifik vikt och högre medelbrytningsindex än ljusare gröna garnieriter, vilket med största sannolikhet beror på förekomsten av mer nickel i deras kristallina struktur. Den specifika vikten för garnierit varierar från cirka 2,5 till 3. Medelbrytningsindexet för garnierit varierar från cirka 1,563 till 1,601.<ref name=Pecora/>

==Geologisk förekomst==
Ljusfärgad garnierit är en förändring av [[olivin]]rik bergart till ett lerliknande mineral fattigt på nickel, ljusgrön till ljusgrön garnierit är ett resultat av urlakning av manganoxid, magnesium, nickel och järn från den ursprungliga mörkgröna garnieriten, rik på nickel, som avsatts av grundvatten.<ref name=Pecora/> Detta leder till en mycket vanlig förekomst av garnierit som sprickfyllningar i millimeter- till centimetertjocka ådror eller som väv eller beläggningar vid Falcondo-gruvan i Dominikanska republiken.<ref name=Proenza/><ref>{{tidskriftsref |efternamn=Villanova-de-Benavent |förnamn=Cristina |efternamn2=Proenza |förnamn2=Joaquín A. |efternamn3=Galí |förnamn3=Salvador |efternamn4=García-Casco |förnamn4=Antonio |efternamn5=Tauler |förnamn5=Esperança |efternamn6=Lewis |förnamn6=John F. |efternamn7=Longo |förnamn7=Francisco |rubrik=Garnierites and garnierites: Textures, mineralogy and geochemistry of garnierites in the Falcondo Ni-laterite deposit, Dominican Republic |tidskrift=Ore Geology Reviews |år=2014 |volym=58 |sid=91–109 |doi=10.1016/j.oregeorev.2013.10.008 |hdl=2445/160419 |s2cid=128481921 |hdl-access=free}}</ref> Röntgendiffraktion av prover från gruvan visar att garnieritvener innehåller sepiolit-falkondoit och kvarts ([[krysopras]], en grön variant av kvarts med en nickelhalt på mindre än 2 viktprocent).<ref name=Proenza/> [[Breccia]] som hittats i förkastningar vid Falcondo-gruvan innehåller garnieritgrupper cementerade samman av en sekundär avsättning av garnierit, vilket är bevis på syntektonisk avsättning av garnierit.<ref name=Proenza/> I garnieritavlagringarna nära Riddle, Oregon, finns garnierit som en vittringsprodukt av den underliggande peridotiten, med garnieritskiktet mellan 15 och 60 meter tjockt.<ref name=Pecora/>

==Se även==
* [[Lista över mineral|Lista över mineraler]]

==Referenser==
{{enwp|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Garnierite&oldid=1197365262|artikel=Garnierite| datum= 20 januari 2024}}
* [[Bra Böckers lexikon]], 1975

===Noter===

<references>

</references>

== Externa länkar ==
*{{Commonscat WD}}

{{Auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Garnierit}}

[[Kategori:Kiselföreningar]]
[[Kategori:Magnesiumföreningar]]
[[Kategori:Silikatmineral]]