text:
# Mistel
Inte att förväxla med mispel.
Mistel är det allmänna begreppet för en halvparasitisk trädlevande blomväxt. Den växer på grenarna hos andra vedartade växter. De förs till tre olika besläktade familjer: Loranthaceae, Misodendraceae och Santalaceae (som inkluderar Viscaceae och Eremolepidaceae). Det är också det svenska namnet på den i Sverige förekommande arten Viscum album L. (Santalaceae/Viscaceae), dess korrekta trivialnamn är europeisk mistel. Misteln är en fridlyst växt i Sverige, vilket innebär att man inte får plocka mistel eller skada dess värdträd. I Sverige kan man se mistel bl.a. i Bergianska trädgården i Stockholm, vid SAS huvudkontor Frösundavik i Solna och på många platser runtom i Mälardalen.

## Europeisk mistel
Den i Sverige förekommande misteln är Viscum album.
Misteln är mycket välkänd för sina många botaniska egendomligheter. Den sprids genom att fåglar äter bären och sedan lämnar sitt träck med fröna i, på det blivande värdträdets grenar. Misteln förekommer endast som en halvparasit på träd, vanligen på grenar och kvistar högt uppe i kronan. Den är i Sverige funnen på 20-talet olika värdträd arter t.ex. lind, hagtorn, vildapel, rönn, lönn och alm. Den växer som en tät rundad buske som syns bäst när trädet är avlövat. Misteln har nämligen vintergröna blad, något som uppfattats som magiskt av tidiga kulturer. I Norden är den mycket sällsynt och påträffas i lövskogsrika trakter i södra Skandinavien, till exempel i östligaste Småland, på Mälaröarna, i sydöstra Norge och i stora antal i och runt Västerås. Speciellt längs Johannisbergsvägen och Norrleden vid Stenby. Linné anträffar rikligt med mistel på Kinnekulle 1746 men redan på 1800-talet har den dött ut där. Sista misteln försvann från Kållandsö och Läckö slott 1919. Eventuellt kan insamling som julpynt och kallare klimat ha spelat in.
Mistel växer oftast på lind i Sverige (78 % av över 20.000 undersökta mistlar i Sverige). I mellersta Europa är den vanligare och har iakttagits på nära nog vilket slags träd som helst, vissa underarter växer även på barrträd. Att misteln är en snyltväxt framgår av att dess rot genomborrar trädets bark, med en syraetsande[källa behövs] sugpropp, ett s.k haustorium. Detta tar flera år, då trädet aktivt kämpar emot, och skyndsamt förtjockar sin bark[källa behövs] för att hindra parasiten. Om mistelgrodden tar sig igenom barken, (sker bara i ca 5 % av fallen) så tränger sig rötterna mellan barken och veden. Där sänks de likt änterhakar in i vedmassan. Misteln behöver dock bara vatten och salter från sitt värdträd. Den har så mycket klorofyll att dess egen fotosyntes räcker för dess energibehov. Den räknas därför till halvparasiterna. Den gynnas av ljus. Mistelns stamyta är tydligt grön och saknar korklager. Stammen behåller nämligen den tunna överhud som beklädde den under den första sommaren, i åratal. Mistelns utseende är vidare ganska säreget genom de upprepat parvisa, Y-formigt ställda grenarna, som utgår under varje blomställning och bär endast två motsatta blad per gren. Man kan då lätt åldersbestämma en mistel genom att räkna förgreningarna och sedan addera fem år för groningsprocessen. Här i ligger också det orimliga i att göra "en pil av mistel"! Något som förekommer i den Nordiska gudasagan, i myten om dråpet på Asaguden Balder. Sagan har här velat pröva lyssnarens skarpsinne![källa behövs]
Misteln är tvåbyggare, det vill säga hanblommor och honblommor finns hos olika individer. Blommorna är små och ofullständiga. Ståndarna utgörs av en mängd pollensäckar på insidan av hanblommans fyra kalkblad. Honblomman har utom de fyra hyllebladen en liten uppstående kant, som motsvarar foderblad, och en pistill, vars fruktämne inte är tydligt utbildat, för det ensamma fröämnet ligger inbäddat i blomaxelns spets. Dessa små blommor sitter oftast tre och tre i små knippen. De har ockragul färg som i synnerhet hos hanblommorna är ganska livlig, och äpplelik doft. Eftersom växten blommar tidigt på våren, då dess värdträd ännu står bladlöst, är denna enkla blomma tillräcklig för att locka insekter som småbin, humlor och flugor.
Frukten är ett klotrunt, vitt eller grönvitt, transparent bär med ett enda, tillplattat frö och mycket klibbigt kött, rikt på viscin, ett klibbigt slem som fäster fröet säkert vid trädets bark, då en fågel äter bäret och avstryker fröet på grenen. Detta slem har historiskt använts till fågellim, och det har därför sagts, att fåglarna i detta fall plantera sitt eget fördärv. Viscinet är också vattenabsorberande och skyddar fröet mot uttorkning. Mistelns frö innehåller ofta mer än en grodd. Det går inte att plantera mistelfrön i jord.
Misteln anses vara mycket giftig men giftets verkan är osäker.

## Misteln i kulturen
Mistel är Västmanlands landskapsblomma. I den nordiska mytologin berättas hur Balder blev dödad av en pil gjord av en mistel.
Misteln har även spelat en viktig roll inom medicinen där man hävdat att den har förmågan att skydda mot vissa slags sjukdomar och plågor samt verkar blodtryckssänkande. De keltiska druiderna använde mistel mot bland annat epilepsi. Misteln betraktades som helig av de gamla kelterna, och deras druid-präster skördade den efter en invecklad ritual . Heligast var mistel som växte på ek. Den fick endast skördas av en druid-präst utrustad med en skära av guld. Skörden fick dessutom endast ske i fullmånens sken. Då skulle en medföljande jungfru breda ut ett vitt lakan på marken, då misteln inte fick tappa sin "magiska kraft". Mistelns klibbiga fruktkött är inte helt olikt mänsklig sädesvätska, vilket naturligtvis satt folksinnet i rörelse i alla tider. Ett barn som avlats under ett mistelträd under fullmåne, ansågs bli ovanligt klokt och få synska förmågor som vuxen. Det är dessutom tillsammans med Järneken vårt enda året runt gröna bladväxt. Något som alltid tolkats som att dessa växter ägde särskild magisk livskraft.
Till julfirandet hör även den urgamla seden att två personer som står under en mistel skall kyssa varandra. Detta är ett eko av tidigare fruktbarhetsriter, seden upptogs igen i England på 1800-talet, då Charles Dickens nämner denna tradition, i en av sin romaner.
Vi finner än idag Järnek och Mistel avbildade på våra julkort, en önskan om livets återkomst och god skörd och livskraftiga husdjursbestånd. Även om vi moderna människor inte alltid ser sambandet i vår tid och framför allt uppfattar det som "julpynt".

## Bildgalleri
- Mistlar utanför Solnahallen
- Mistlar i träd vid Johannisbergsvägen i Västerås.
- Mistlar vid Kungsörs kyrka
- Frukt från underarten album, Polen.
- Underarten austriacum växandes på Pinus sylvestris, Polen.
- 1800-talsillustration av Köhler.
- Frukt från underarten album, närbild.

title: Mistel

wikitext:
:''Inte att förväxla med [[mispel]].''

{{Taxobox
| name = Mistel
| status =
| image = Mistletoe in White Poplar 1.jpg
| image_caption =
| range_map =
| range_map_caption =
| image2 =
| image2_caption =
| domain_sv = [[Eukaryoter]]

 .  landskapsväxter
| domain = Eukaryota
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Fröväxter]]
| divisio = Spermatophyta
| subdivisio_sv = [[Gömfröväxter]]
| subdivisio = Angiospermae
| classis_sv = [[Trikolpater]]
| classis = Eudicotyledonae
| ordo_sv = [[Sandelträdsordningen]]
| ordo = Santalales
| familia_sv = [[Mistelväxter]]
| familia = Viscaceae
| genus_sv = [[Mistlar]]
| genus = Viscum
| species_sv = '''Mistel'''
| species = V. album
| taxon = Viscum album
| taxon_authority = [[Carl von Linné|L.]]
}}

'''Mistel''' är det allmänna begreppet för en halvparasitisk trädlevande [[blomväxt]]. Den växer på grenarna hos andra vedartade växter. De förs till tre olika besläktade familjer: [[Loranthaceae]], [[Misodendraceae]] och [[Santalaceae]] (som inkluderar Viscaceae och Eremolepidaceae). Det är också det svenska namnet på den i Sverige förekommande arten ''Viscum album'' L. (Santalaceae/Viscaceae), dess korrekta trivialnamn är europeisk mistel. Misteln är en fridlyst växt i Sverige, vilket innebär att man inte får plocka mistel eller skada dess värdträd. I Sverige kan man se mistel bl.a. i Bergianska trädgården i Stockholm, vid SAS huvudkontor Frösundavik i Solna och på många platser runtom i Mälardalen.

==Europeisk mistel==
Den i Sverige förekommande misteln är ''Viscum album''.

Misteln är mycket välkänd för sina många botaniska egendomligheter. Den sprids genom att fåglar äter bären och sedan lämnar sitt träck med fröna i, på det blivande värdträdets grenar. Misteln förekommer endast som en [[halvparasit]] på [[träd]], vanligen på grenar och kvistar högt uppe i kronan. Den är i Sverige funnen på 20-talet olika värdträd arter t.ex. lind, hagtorn, vildapel, rönn, lönn och alm. Den växer som en tät rundad buske som syns bäst när trädet är avlövat. Misteln har nämligen vintergröna blad, något som uppfattats som magiskt av tidiga kulturer. I Norden är den mycket sällsynt och påträffas i lövskogsrika trakter i södra Skandinavien, till exempel i östligaste Småland, på Mälaröarna, i sydöstra Norge och i stora antal i och runt Västerås. Speciellt längs Johannisbergsvägen och Norrleden vid Stenby. Linné anträffar rikligt med mistel på Kinnekulle 1746 men redan på 1800-talet har den dött ut där. Sista misteln försvann från [[Kållandsö]] och [[Läckö slott]] 1919. Eventuellt kan insamling som [[julpynt]] och kallare klimat ha spelat in.

Mistel växer oftast på [[lind]] i Sverige (78 % av över 20.000 undersökta mistlar i Sverige). I mellersta Europa är den vanligare och har iakttagits på nära nog vilket slags träd som helst, vissa underarter växer även på barrträd. Att misteln är en snyltväxt framgår av att dess rot genomborrar trädets bark, med en syraetsande{{Källa behövs|datum=2020-01-03}} sugpropp, ett s.k haustorium. Detta tar flera år, då trädet aktivt kämpar emot, och skyndsamt förtjockar sin bark{{Källa behövs|datum=2020-01-03}} för att hindra parasiten. Om mistelgrodden tar sig igenom barken, (sker bara i ca 5 % av fallen) så tränger sig rötterna mellan barken och veden. Där sänks de likt änterhakar in i vedmassan. Misteln behöver dock bara vatten och salter från sitt värdträd. Den har så mycket [[klorofyll]] att dess egen [[fotosyntes]] räcker för dess energibehov. Den räknas därför till halvparasiterna. Den gynnas av ljus. Mistelns stamyta är tydligt grön och saknar korklager. Stammen behåller nämligen den tunna överhud som beklädde den under den första sommaren, i åratal. Mistelns utseende är vidare ganska säreget genom de upprepat parvisa, Y-formigt ställda grenarna, som utgår under varje blomställning och bär endast två motsatta blad per gren. Man kan då lätt åldersbestämma en mistel genom att räkna förgreningarna och sedan addera fem år för groningsprocessen. Här i ligger också det orimliga i att göra "en pil av mistel"! Något som förekommer i den Nordiska gudasagan, i myten om dråpet på Asaguden Balder. Sagan har här velat pröva lyssnarens skarpsinne!{{Källa behövs|datum=2017-08}}

Misteln är tvåbyggare, det vill säga hanblommor och honblommor finns hos olika individer. Blommorna är små och ofullständiga. Ståndarna utgörs av en mängd pollensäckar på insidan av hanblommans fyra [[kalkblad]]. Honblomman har utom de fyra hyllebladen en liten uppstående kant, som motsvarar foderblad, och en pistill, vars fruktämne inte är tydligt utbildat, för det ensamma fröämnet ligger inbäddat i blomaxelns spets. Dessa små blommor sitter oftast tre och tre i små knippen. De har ockragul färg som i synnerhet hos hanblommorna är ganska livlig, och äpplelik doft. Eftersom växten blommar tidigt på våren, då dess värdträd ännu står bladlöst, är denna enkla blomma tillräcklig för att locka insekter som småbin, humlor och flugor.

Frukten är ett klotrunt, vitt eller grönvitt, transparent bär med ett enda, tillplattat frö och mycket klibbigt kött, rikt på [[viscin]], ett klibbigt slem som fäster fröet säkert vid trädets bark, då en fågel äter bäret och avstryker fröet på grenen. Detta slem har historiskt använts till fågellim, och det har därför sagts, att fåglarna i detta fall plantera sitt eget fördärv. Viscinet är också vattenabsorberande och skyddar fröet mot uttorkning. Mistelns frö innehåller ofta mer än en grodd. Det går inte att plantera mistelfrön i jord.

Misteln anses vara mycket giftig<ref>{{bokref/Wigander/1976|sid=33, 91}}</ref> men giftets verkan är osäker.

==Misteln i kulturen==
Mistel är [[Västmanland]]s [[landskapsblomma]]. I den [[Nordisk mytologi|nordiska mytologin]] berättas hur [[Balder]] blev dödad av en pil gjord av en mistel.

Misteln har även spelat en viktig roll inom medicinen där man hävdat att den har förmågan att skydda mot vissa slags sjukdomar och plågor samt verkar blodtryckssänkande. De [[kelter|keltiska]] [[druid]]erna använde mistel mot bland annat [[epilepsi]]. Misteln betraktades som helig av de gamla kelterna, och deras druid-präster skördade den efter en invecklad ritual .<ref>{{Webbref |url=http://www.alternativmedicin.se/sok/Vax-122.html |titel=Alternativmedicin |hämtdatum=2012-01-11 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20111107192449/http://www.alternativmedicin.se/sok/Vax-122.html |arkivdatum=2011-11-07 }}</ref> Heligast var mistel som växte på ek. Den fick endast skördas av en druid-präst utrustad med en skära av guld. Skörden fick dessutom endast ske i fullmånens sken. Då skulle en medföljande jungfru breda ut ett vitt lakan på marken, då misteln inte fick tappa sin "magiska kraft". Mistelns klibbiga fruktkött är inte helt olikt mänsklig sädesvätska, vilket naturligtvis satt folksinnet i rörelse i alla tider. Ett barn som avlats under ett mistelträd under fullmåne, ansågs bli ovanligt klokt och få synska förmågor som vuxen. Det är dessutom tillsammans med Järneken vårt enda året runt gröna bladväxt. Något som alltid tolkats som att dessa växter ägde särskild magisk livskraft.

Till [[julfirande]]t hör även den urgamla seden att två personer som står under en mistel skall kyssa varandra. Detta är ett eko av tidigare fruktbarhetsriter, seden upptogs igen i England på 1800-talet, då [[Charles Dickens]] nämner denna tradition, i en av sin romaner.
Vi finner än idag [[Järnek]] och Mistel avbildade på våra [[julkort]], en önskan om livets återkomst och god skörd och livskraftiga husdjursbestånd. Även om vi moderna människor inte alltid ser sambandet i vår tid och framför allt uppfattar det som "[[julpynt]]".

==Bildgalleri==
<gallery>
Solnahallen exterior 2024 04.jpg|Mistlar utanför [[Solnahallen]]
Fil:Mistel.png|Mistlar i träd vid Johannisbergsvägen i Västerås.
Fil:Mistlar Kungsör.JPG|Mistlar vid [[Kungsörs kyrka]]
Fil:Viscum album fruit.jpg|Frukt från underarten ''album'', Polen.
Fil:Jemioła.jpg|Underarten ''austriacum'' växandes på ''Pinus sylvestris'', Polen.
Fil:Viscum album - Köhler–s Medizinal-Pflanzen-281.jpg|1800-talsillustration av Köhler.
Fil:VIscum album fruit kz.jpg|Frukt från underarten ''album'', närbild.
</gallery>

==Se även==
*[[Flygrönn]]

==Referenser==
<references/>

==Externa länkar==
* [http://linnaeus.nrm.se/flora/di/lorantha/viscu/viscalb.html Den virtuella floran]
* {{runeberg.org|nordflor|363.html Mistel}}
* {{commons|Viscum album}}

[[Kategori:Landskapsblommor]]
[[Kategori:Mistelväxter]]
[[Kategori:Mi Växtindex]]
[[Kategori:Parasiter]]
[[Kategori:Fridlysta växter i Sverige]]

title: Systematik

Division: Fröväxter · Spermatophyta

Underdivision: Gömfröväxter · Angiospermae

Klass: Trikolpater · Eudicotyledonae

Ordning: Sandelträdsordningen · Santalales

Familj: Mistelväxter · Viscaceae

Släkte: Mistlar · Viscum

Art: Mistel · V. album

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Viscum album

Auktor: L.


text:
# 1466 Mündleria
1466 Mündleria eller 1938 KA är en asteroid i huvudbältet, som upptäcktes 31 maj 1938 av den tyske astronomen Karl Wilhelm Reinmuth i Heidelberg. Den har fått sitt namn efter den tyske astronomen Max Mündler.
Asteroiden har en diameter på ungefär 22 kilometer.

wikiname: svwiki

title: 1466 Mündleria

in_language: sv

wikitext:
{{Faktamall himlakropp
| bredd           = 25em
| namn            = 1466 Mündleria
| bgcolour        = #FFFFC0
| upptäckts_ref   = <ref name="MP"/>
| upptäckare      = [[Karl Wilhelm Reinmuth|K. Reinmuth]]
| upptäckt        = [[31 maj]] [[1938]]
| upptäcktsplats  = [[Heidelberg]]
| mp_namn         = (1466) Mündleria
| mp_kategori     = [[Asteroidbältet]]
| alt_namn        = '''1938 KA''', 1950 UK, 1952 DF1, 1963 DJ, A923 GA<ref name="MP"/>
| uppkallad       = [[Max Mündler]]<ref name="springer"/>
| omloppsbana_ref = <ref name="astroquery">[https://astroquery.readthedocs.io/en/latest/mpc/mpc.html Minor Planet Center Queries], uppdaterad 29 januari 2022.</ref>
| epok            = 21 januari 2022
| aphelium        = 2,750 [[Astronomisk enhet|AU]]
| perihelium      = 2,006 AU
| halv_storaxel   = 2,378 AU
| excentricitet   = 0,1564424
| period          = 3,67 år
| medelhastighet  =19,32 km/s
| inklination     = 13,15°
| uppst_nod       =155,0°
| medelanomali    =318,1°
| peri_arg        =74,57°
| månar           =
| fysikaliska_data_ref = <ref name="MP"/>
| dimensioner     =
| diameter        = 22,1 km
| massa           =
| densitet        =
| sideriskt_dygn  =
| albedo          = 0,061
| temp_namn1      =
| medel_temp_1    =
| spektraltyp     =
| abs_magnitud    = 12,26<ref name="astroquery"/>
}}
'''1466 Mündleria''' eller '''1938 KA'''<ref name="MP"/> är en [[asteroid]] i [[asteroidbältet|huvudbältet]], som upptäcktes [[31 maj]] [[1938]] av den tyske [[astronom]]en [[Karl Wilhelm Reinmuth]] i [[Heidelberg]]. Den har fått sitt namn efter den tyske astronomen [[Max Mündler]].<ref name="springer"/>

Asteroiden har en diameter på ungefär 22 kilometer.

== Referenser ==
<references>
<ref name="MP">{{webbref|url=https://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=1466 |titel=JPL Small-Body Database Browser 1466 Mündleria |verk=Solar System Dynamics |utgivare=NASA/Jet Propulsion Laboratory |språk=engelska |hämtdatum=16 juni 2017}}</ref>
<ref name="springer">{{bokref |url=https://link.springer.com/referenceworkentry/10.1007/978-3-540-29925-7_1467 |titel=Dictionary of Minor Planet Names – (1466) Mündleria |efternamn=Schmadel |förnamn=Lutz D. |utgivare=Springer Berlin Heidelberg |sid=117 |datum=2003 |isbn=978-3-540-29925-7 |hämtdatum=16 juni 2017}}</ref>
</references>

{{Navigationsruta asteroider |förra=1465 Autonoma |nästa=1467 Mashona}}

{{STANDARDSORTERING:Mündleria}}
[[Kategori:Huvudbältesasteroider]]
[[Kategori:Småplaneter namngivna efter personer]]
[[Kategori:Astronomiska upptäckter av K Reinmuth]]
[[Kategori:Astronomiska upptäckter 1938]]

title: Upptäckt

Upptäckare: K. Reinmuth

Upptäcktsplats: Heidelberg

title: Beteckningar

MPC-beteckning: (1466) Mündleria

Uppkallad efter: Max Mündler

Småplanetskategori: Asteroidbältet

title: Omloppsbana

Omloppsbana: Epok: 21 januari 2022

title: Fysikaliska data


text:
# Höstöronmossa
Höstöronmossa (Jamesoniella autumnalis) är en bladmossart som först beskrevs av Dc., och fick sitt nu gällande namn av Franz Stephani. Enligt Catalogue of Life ingår Höstöronmossa i släktet öronmossor och familjen Jamesoniellaceae, men enligt Dyntaxa är tillhörigheten istället släktet öronmossor och familjen Jungermanniaceae. Enligt den finländska rödlistan är arten sårbar i Finland. Arten är reproducerande i Sverige. Artens livsmiljö är friska och lundartade naturmoar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Höstöronmossa

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|bladmoss|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = Höstöronmossa
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Bladmossor]]
| divisio = Bryophyta
| classis_sv =
| classis = [[Jungermanniopsida]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Jungermanniales]]
| familia_sv =
| familia = [[Jamesoniellaceae]]
| genus_sv = [[Öronmossor]]
| genus = Jamesoniella
| species_sv = Höstöronmossa
| species = '''Jamesoniella autumnalis'''
| taxon = Jamesoniella autumnalis
| taxon_authority = (DC.) [[Franz Stephani|Steph.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''Höstöronmossa''' (''Jamesoniella autumnalis'')<ref name = "C133"/> är en [[bladmossor|bladmoss]]art som först beskrevs av Dc., och fick sitt nu gällande namn av [[Franz Stephani]]. Enligt [[Catalogue of Life]]<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> ingår Höstöronmossa i [[släkte]]t ''[[Jamesoniella|öronmossor]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Jamesoniellaceae]], men enligt [[Dyntaxa]]<ref name = "dyn"/> är tillhörigheten istället [[släkte]]t ''[[Jamesoniella|öronmossor]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Jungermanniaceae]]. Enligt den finländska [[rödlistning|rödlistan]]<ref name = "redfi"/> är arten [[sårbar]] i [[Finland]]. Arten är [[fortplantning|reproducerande]] i [[Sverige]].<ref name = "dyn"/> Artens [[livsmiljö]] är [[moskog|friska och lundartade naturmoar]]<!--Mktv-->.<ref name = "redfi"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Bildgalleri ==
<gallery>
Jamesoniella autumnalis (a, 144558-474742) 9150.JPG
Jamesoniella autumnalis (a, 144558-474742) 9153.JPG
Jamesoniella autumnalis (a, 144558-474742) 9158.JPG
Jamesoniella autumnalis (a, 144558-474742) 9171.JPG
Jamesoniella autumnalis (a, 144558-474742) 9148.JPG
Jamesoniella autumnalis (a, 144558-474742) 9173.JPG
</gallery>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/7135245|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "dyn">[http://www.dyntaxa.se/taxon/info/2321?changeRoot=True Dyntaxa Jamesoniella autumnalis]</ref>
<ref name = "C133">''Species Hepaticarum 2: 92. 1901'', 1901</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://www.elpt.org/ |titel=ELPT: Early Land Plants Today - Uniting Taxonomy, Nomenclature & Geography (liverworts and hornworts) |hämtdatum=2020-01-23 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20110808083112/http://www.elpt.org/ |arkivdatum=2011-08-08 }}</ref>
<ref name = "redfi">{{bokref|titel=Suomen lajien uhanalaisuus 2010= / The 2010 red list of Finnish species|år=2010|utgivare=Ympäristöministeriö|utgivningsort=Helsinki|språk=finska/engelska|isbn=978-952-11-3805-8|libris=12130085|url=http://www.ym.fi/fi-FI/Ajankohtaista/Julkaisut/Erillisjulkaisut/Suomen_lajien_uhanalaisuus__Punainen_kir%284709%29|hämtdatum=2015-10-15|arkivurl=https://web.archive.org/web/20150909225926/http://www.ym.fi/fi-FI/Ajankohtaista/Julkaisut/Erillisjulkaisut/Suomen_lajien_uhanalaisuus__Punainen_kir%284709%29|arkivdatum=2015-09-09}} {{Wayback|url=http://www.ym.fi/fi-FI/Ajankohtaista/Julkaisut/Erillisjulkaisut/Suomen_lajien_uhanalaisuus__Punainen_kir%284709%29 |date=20150909225926 }}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
*{{commonscat|Jamesoniella autumnalis|Jamesoniella autumnalis}}

[[Kategori:Öronmossor]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Växter · Plantae

Division: Bladmossor · Bryophyta

Klass: Jungermanniopsida

Ordning: Jungermanniales

Familj: Jamesoniellaceae

Släkte: Öronmossor · Jamesoniella

Art: Höstöronmossa · Jamesoniella autumnalis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Jamesoniella autumnalis

Auktor: (DC.) Steph.


text:
# Caloplaca sorocarpa
Caloplaca sorocarpa är en lavart som först beskrevs av Vain., och fick sitt nu gällande namn av Alexander Zahlbruckner. Caloplaca sorocarpa ingår i släktet orangelavar och familjen Teloschistaceae.  Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Caloplaca sorocarpa

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Caloplaca sorocarpa
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Ascomycota
| divisio_sv = [[Sporsäcksvampar]]
| classis = [[Lecanoromycetes]]
| classis_sv =
| ordo = [[Teloschistales]]
| ordo_sv =
| familia = [[Teloschistaceae]]
| familia_sv =
| genus = Caloplaca
| genus_sv = [[Orangelavar]]
| species = '''Caloplaca sorocarpa'''
| species_sv =
| taxon = Caloplaca sorocarpa
| taxon_authority = (Vain.) Zahlbr.
}}

'''''Caloplaca sorocarpa''''' är en [[lavar]]t<ref>Zahlbr. (1929) Ann. Soc. Zool. Bot. Fenn., Vol.: 9 p. 320</ref> som först beskrevs av Vain., och fick sitt nu gällande namn av [[Alexander Zahlbruckner]]. ''Caloplaca sorocarpa'' ingår i [[släkte]]t ''[[orangelavar]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Teloschistaceae]].<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/caloplaca+sorocarpa/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref><ref>''LIAS: A Global Information System for Lichenized and Non-Lichenized Ascomycetes''. Rambold G. (lead editor); for detailed information see http://liaslight.lias.net/About/Impressum.html and http://liasnames.lias.net/About/Impressum.html, 2011-03-09</ref>  Arten är reproducerande i Sverige.<ref>[http://www.dyntaxa.se Dyntaxa]</ref> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name="COL"/>

==Källor==
<references/>
* {{wikispecies|Caloplaca sorocarpa|''Caloplaca sorocarpa''}}

[[Kategori:Orangelavar]]
[[Kategori:Caloplaca|sorocarpa]]

title: Systematik

Rike: Svampar · Fungi

Division: Sporsäcksvampar · Ascomycota

Klass: Lecanoromycetes

Ordning: Teloschistales

Familj: Teloschistaceae

Släkte: Orangelavar · Caloplaca

Art: Caloplaca sorocarpa

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Caloplaca sorocarpa

Auktor: (Vain.) Zahlbr.


text:
# Epicauta brunnea
Epicauta brunnea är en skalbaggsart som beskrevs av Werner 1944. Epicauta brunnea ingår i släktet Epicauta och familjen oljebaggar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Epicauta brunnea

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|skalbaggs|datum=2013-09}}
{{Taxobox
| name = ''Epicauta brunnea''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Skalbaggar]]
| ordo = Coleoptera
| familia_sv = [[Oljebaggar]]
| familia = Meloidae
| genus_sv =
| genus = [[Epicauta]]
| species_sv =
| species = '''Epicauta brunnea'''
| taxon = Epicauta brunnea
| taxon_authority = [[Werner (auktor)|Werner]], 1944
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Tenebrionoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Epicauta brunnea'''''<ref name = "col20128"/> är en [[skalbaggar|skalbaggs]]art som beskrevs av [[Werner (auktor)|Werner]] 1944. ''Epicauta brunnea'' ingår i [[släkte]]t ''[[Epicauta]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[oljebaggar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/epicauta+brunnea/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col20128">Pinto, John D. (1991) The Taxonomy of North American Epicauta (Coleoptera: Meloidae), with a Revision of the Nominate Subgenus and a Survey of Courtship Behavior, University of California Publications in Entomology, vol. 110</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Oljebaggar]]
[[Kategori:Epicauta|brunnea]]

title: Systematik

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Skalbaggar · Coleoptera

Överfamilj: Tenebrionoidea

Familj: Oljebaggar · Meloidae

Släkte: Epicauta

Art: Epicauta brunnea

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Werner, 1944


text:
# Törnsfall
Törnsfall är kyrkbyn i Törnsfalls socken i Västerviks kommun i Kalmar län.
I byn återfinns Törnsfalls kyrka.

title: Törnsfall

wikitext:
{{Ortsfakta Sverige
|ortnamn            =Törnsfall
|form               = Kyrkby
|slogan             =
|smeknamn           =
|bild               = Törnsfalls kyrka ext1.jpg
|bildtext           = [[Törnsfalls kyrka]].
|vapen              =
|landskap           = [[Småland]]
|län                = [[Kalmar län]]
|kommun             = [[Västerviks kommun]]
|distrikt         = [[Törnsfalls distrikt]]
|koordinat          =
|höjdläge           =
|lat_g = 57.803209 |lat_m  =  |lat_s =  |lat_NS = N
|long_g = 16.463774 |long_m =  |long_s=  |long_EW= E
|postort     = Västervik
|positionskarta     = Kalmar
|positionskartnamn  = Sweden Kalmar location map.svg
|karttext           = Törnsfalls läge i Kalmar län.
|fotnot             =
}}<!-- Slut på Mall:Ortsfakta Sverige -->
'''Törnsfall''' är [[kyrkby]]n i [[Törnsfalls socken]] i [[Västerviks kommun]] i [[Kalmar län]].

I byn återfinns [[Törnsfalls kyrka]].

==Externa länkar==
*[http://www.tornsfalls.se/ Törnsfalls hembygdsförening]

{{Västerviks kommun}}

[[Kategori:Orter i Västerviks kommun]]

Land: Sverige

Landskap: Småland

Län: Kalmar län

Kommun: Västerviks kommun

Distrikt: Törnsfalls distrikt

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)

Postort: Västervik


text:
# Kecamatan Birem Bayeun
Kecamatan Birem Bayeun (indonesiska: Birem Bayeun) är ett distrikt i Indonesien.   Det ligger i provinsen Aceh, i den västra delen av landet, 1 600 km nordväst om huvudstaden Jakarta.

title: Kecamatan Birem Bayeun

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Indonesien|datum=2016-09}}
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Kecamatan Birem Bayeun
| native_name          = Birem Bayeun
| other_name           =
| category             = Distrikt
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Indonesien
| country_flag         = true
| state                = [[Aceh]]
| state_type           = Provins
| region               =
| region_type          =
| district             =
| district_type        =
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           =
| population_date      =
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Western Indonesian Time|WIT]]
| utc_offset           = +7
| timezone_DST         =
| utc_offset_DST       =
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Indonesien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Indonesien
| map_locator          = Indonesien
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = 4.5
| long_d               = 97.85
| elevation            = 152
| timezone_label       = Asia/Jakarta
| geonames             = 8571781
}}

'''Kecamatan Birem Bayeun''' ([[indonesiska]]: '''Birem Bayeun''') är <!--A.ADM3-->ett [[Indonesiens administrativa indelning|distrikt]] i [[Indonesien]].<ref name = "gn8571781"/>   Det ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Aceh]], i den västra delen av landet, {{formatnum:1600}} km nordväst om huvudstaden [[Jakarta]].

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn8571781">[{{Geonameslänk|gnid=8571781|name=kecamatan%20birem%20bayeun}} Kecamatan Birem Bayeun] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2013-07-08; databasdump nerladdad 2015-11-27</ref>

</references>

[[Kategori:Indelningar i Aceh]]

Land: Indonesien

Provins: Aceh

Tidszon: WIT (UTC+7)


text:
# Länsarkivarie
Länsarkivarie är tjänstetiteln på verksamhetschefer vid regionala enskilda arkivverksamheter. Organisationer med länsarkivarier är bland annat Skånes arkivförbund, Östergötlands Arkivförbund, ArkivCentrum Örebro län, Arkiv Västmanland, Arkiv Sörmland, Folkrörelsearkivet i Västerbotten.
Länsarkivariernas branschorganisation är Föreningen Sveriges Länsarkivarier som bildades 1998.

title: Länsarkivarie

wikitext:
'''Länsarkivarie''' är tjänstetiteln på verksamhetschefer vid regionala enskilda arkivverksamheter. Organisationer med länsarkivarier är bland annat [[Skånes arkivförbund]], [[Östergötlands Arkivförbund]], [[ArkivCentrum Örebro län]], [[Arkiv Västmanland]], [[Arkiv Sörmland]], [[Folkrörelsearkivet i Västerbotten]]. <ref>{{Webbref|titel=Om FSLA - FÖRENINGEN SVERIGES LÄNSAKIVARIER|url=https://fsla.se/om-fsla|verk=fsla.se|hämtdatum=2020-02-18}}</ref>

Länsarkivariernas branschorganisation är Föreningen Sveriges Länsarkivarier som bildades 1998.
==Se även==
* [[Arkivarie]]
* [[Landskapsarkivarie]]
* [[Riksarkivarie]]
*[[Landsarkivarie]]

==Referenser==
<references/>

[[Kategori:Titlar i statsförvaltning]]
[[Kategori:Arkivväsen]]


text:
# Argon
Argon är ett icke-metalliskt grundämne som har atomnummer 18 och kemiskt tecken Ar. Argon är den vanligaste ädelgasen och den finns i jordens atmosfär i en halt av cirka 0,93 %. Argon används ibland som förpackningsgas i livsmedel och har E-nummer E 938.

## Användning
Argon används ofta som skyddsgas när kväve är för reaktivt och andra ädelgaser för dyra. Argon har en stor användning i glödlampor där den skyddar volframtråden från oxidering. Gasen används också som skyddsgas vid svetsning av till exempel järn där metallen annars hade reagerat med luftens syre på grund av hettan. Flytande argon kan användas vid behandling av cancer då cellerna dör av den kraftiga nedkylningen. Även för att förbättra isolervärdet på fönster.

## Förekomst
Argon är den vanligaste ädelgasen och jordens atmosfär består till 0,934 volymprocent av gasen.
| Gas       | Procent i atmosfären (volym) |
| --------- | ---------------------------- |
| Kväve     | 78,084 %                     |
| Syre      | 20,946 %                     |
| Argon     | 0,934 %                      |
| Koldioxid | 0,035 %                      |
| Övrigt    | ca 0,001 %                   |

(Atmosfären består också av vattenånga, oftast mellan 1 och 4 %, som inte räknas med då mängden varierar stort, bland annat med temperatur och höjd.)

## Framställning
Argon utvinns huvudsakligen från luft genom fraktionerad destillation. Argon bildas också genom sönderfall av den naturligt förekommande radioaktiva isotopen 40K.

## Historia
Engelsmannen Henry Cavendish utförde på 1780-talet experiment med urladdningar i en blandning av kväve och ett överskott av syre, varvid han erhöll kväveoxider som han absorberade i en alkalilösning. Efter att ha absorberat kvarvarande syrgas med kaliumsulfid fick han kvar en liten gasmängd, vilken bestod av ädelgaser från luften. Han fastställde dock aldrig dessa gasblåsor som ett nytt ämne.
När John William Strutt på 1880-talet bestämde densiteten för olika gaser upptäckte han att kväve som hade framställts ur luft hade lite högre densitet än det kväve som framställts ur ammoniak. Strutt hittade ingen förklaring på problemet men skotten sir William Ramsay gjorde en spektralanalys på luft befriad från syre och kväve och hittade då linjer som aldrig förr hade hittats i luft.
När Ramsay 1894 ledde luftkväve över glödande magnesium, som reagerar med kväve, fann han att 1/80-del av gasen inte reagerade med magnesium. Forskarna kom då överens om att det var ett nytt grundämne som upptäckts och döpte gasen till argon efter det grekiska ordet argos som betyder trög eller lat.
Då Ramsay 1898 tillsammans med Morris Travers, destillerade argonet fann han att det innehöll ytterligare tre ädelgaser - neon, krypton och xenon.

title: Argon

wikitext:
{{För|ett släkte av fjärilar|Argon (fjäril)}}
{{Grundämne
|namn                             = Argon
|atomnummer                       = 18
|tecken                           = Ar
|grupp                            = 18
|period                           = 3
|block                            = p

|bild                             = Argon discharge tube.jpg
|bildtext                         = Violett i sitt [[plasma]]tillstånd
|bildstorlek                      = 200px
|emissionsspektrum                = Argon Spectrum.png

|generella_egenskaper_ref         =
|ämnesklass                       = ädelgas
|relativ_atommassa                = 39,948(1)<ref name="IUPAC">[http://www.ciaaw.org/pubs/TSAW2013_xls.xls IUPAC, Standard Atomic Weights Revised 2013].</ref>
|utseende                         = Färglös i gasform
|allotroper                       =

|fysikaliska_egenskaper_ref       =
|densitet_tillägg                 = vid 0 °C och 101,325 kPa
|densitet                         = 1,784 g/L
|densitet2                        = flytande, vid kokpunkten
|densitet2_text                   = 1,3954 g/cm3
|densitet_enhet                   = nej
|aggregationstillstånd            = [[Gas]]
|smältpunkt                       = 83,81 K (−189,34 °C)
|kokpunkt                         = 87,302 K (−185,848 °C)
|sublimationspunkt                =
|trippelpunkt                     = 83,8058 K (−189,3442 °C)
68,89 [[Kilopascal|kPa]]<ref name=b92>{{RubberBible92nd|page=4.121}}</ref>
|kritisk_punkt                    = 150,687 K (−122,463 °C)
4,863 MPa<ref name=b92/>
|molvolym                         = 22,56
|molpotens                        = −6
|värmevärde                       =
|smältvärme                       = 1,18
|ångbildningsvärme                = 6,52<ref name="Zhang">Yiming Zhang, Julian R. G. Evans, Shoufeng Yang: ''Corrected Values for Boiling Points and Enthalpies of Vaporization of Elements in Handbooks.'' In: ''Journal of Chemical & Engineering Data.'' 56, 2011, S. 328–337, [[doi:10.1021/je1011086]].</ref>
|specifik_värmekapacitet          = 520
|molär_värmekapacitet             = 20,85<ref>Shuen-Chen Hwang, Robert D. Lein, Daniel A. Morgan (2005). "Noble Gases". Kirk Othmer Encyclopedia of Chemical Technology. Wiley. pp. 343–383. doi:10.1002/0471238961.0701190508230114.a01.</ref>

|ångtryck_1                       =
|ångtryck_10                      = 47
|ångtryck_100                     = 53
|ångtryck_1_k                     = 61
|ångtryck_10_k                    = 71
|ångtryck_100_k                   = 87
|ångtryck_kommentar               =

|ångtryck_1_2                     =
|ångtryck_10_2                    =
|ångtryck_100_2                   =
|ångtryck_1_k_2                   =
|ångtryck_10_k_2                  =
|ångtryck_100_k_2                 =
|ångtryck_kommentar_2             =

|atomära_egenskaper_ref           =
|atomradie                        = 71
|kovalent-radie                   = 106
|van-der-Waal-radie               = 188
|elektronaffinitet                = 0
|joniseringspot-1                 = 1 520,6
|joniseringspot-2                 = 2 665,8
|joniseringspot-3                 = 3 931
|joniseringspot-4                 = 5 771
|joniseringspot-5                 = 7 238
|joniseringspot-6                 = 8 781
|joniseringspot-7                 = 11 995
|joniseringspot-8                 = 13 842
|joniseringspot-9                 = 40 760
|joniseringspot-10                = 46 186
|arbetsfunktion                   =

|elektronkonfiguration_ref        =
|elektronkonfiguration_tillägg    =
|e-minus                          = 2, 8, 8

|kemiska_egenskaper_ref           =
|oxidationstillstånd              = '''0'''
|oxider                           =
|elektronegativitet               =
|elektronegativitet_Allen         = 3,242
|normalpotential                  =

|diverse_ref                      =
|kristallstruktur                 = [[Kubiska kristallsystemet|Kubisk ytcentrerad]] (fcc)
|bild-kristallstruktur            = Cubic-face-centered.svg
|ljudhastighet                    = 319
|termisk_expansion                =
|värmeledningsförmåga             = 0,01772
|termisk_diffusivitet             =
|elektrisk_konduktivitet          =
|elektrisk_resistivitet           =
|magnetism                        = [[Diamagnetism|Diamagnetisk]]<ref>[http://www-d0.fnal.gov/hardware/cal/lvps_info/engineering/elementmagn.pdf Magnetic susceptibility of the elements and inorganic compounds] {{Wayback|url=http://www-d0.fnal.gov/hardware/cal/lvps_info/engineering/elementmagn.pdf |date=20120112012253 }}, in {{RubberBible86th}}</ref>
|magnetisk_susceptibilitet        = −1,1 × 10−8<ref>Weast, Robert C. (ed. in chief): ''CRC Handbook of Chemistry and Physics''. CRC (Chemical Rubber Publishing Company), Boca Raton 1990. Seiten E-129 bis E-145. {{ISBN|0-8493-0470-9}}. De angivna värdena har här räknats om enligt [[SI]].</ref>
|van_der_Waals_konstant           =
|permittivitet                    =
|brytningsindex                   = 1,000281
|ytspänning                       =
|bandgap                          =
|curiepunkt                       =
|néelpunkt                        =
|brottgräns                       =
|youngs_modul                     =
|skjuvmodul                       =
|kompressionsmodul                =
|poissons_konstant                =
|hårdhet                          =
|vickers_hårdhet                  =
|brinells_hårdhet                 =

|identifikation_ref               =
|CAS                              = 7440-37-1
|EG                               =
|gmelin                           =
|NSC                              =
|pubchem                          = 23968
|ATC                              =
|ChEBI                            =
|UN                               =
|SMILES                           =
|InChI                            =
|RTECS                            = CF2300000

|historia_ref                     =
|namnursprung                     = Från [[grekiska]] ''argos'', ”på tomgång”.<ref>[http://www.rsc.org/periodic-table Royal Society of Chemistry – ''Visual Element Periodic Table'']</ref><ref>[http://www.etymonline.com – Online Etymological Dictionary]</ref>
|förutsägelse                     =
|upptäckt                         =
|första_isolation                 =
|upptäckt_och_första_isolation    = [[Lord Rayleigh]] och [[William Ramsay]] (1894)
|fastställt_som_ett_grundämne_av  =
|namngivare                       =

|säkerhetsinformation_ref         =
|säkerhetsdatablad                =
|Sigma-Aldrich                    = 00752
|GHS-ref                          =
|GHS-symboler                     = {{GHS-tabell|04}}
|H-fraser                         = {{H-fras|280}}
|EUH-fraser                       =
|P-fraser                         = {{P-fras|403}}
|faroref                          =
|farosymboler                     =
|R-fraser                         =
|S-fraser                         =
|NFPA704                          =
|MAK                              =
|toxikologiska_data               =
|flampunkt                        =
|brandpunkt                       =
|självantändningspunkt            =
|radioaktiv                       =
|övriga_faror                     =
}}
'''Argon''' är ett [[icke-metall]]iskt [[grundämne]] som har [[atomnummer]] 18 och [[kemiskt tecken]] '''Ar'''. Argon är den vanligaste [[ädelgas]]en och den finns i [[jordens atmosfär]] i en halt av cirka 0,93 %. Argon används ibland som [[förpackningsgas]] i [[Mat|livsmedel]] och har [[E-nummer]] E 938.

== Användning ==
[[Fil:ArTube.jpg|miniatyr|vänster|Ett argonfyllt glasrör lyser upp med hjälp av elektrisk ström och bildar förkortningen för argon.]]
Argon används ofta som [[skyddsgas]] när [[kväve]] är för reaktivt och andra ädelgaser för dyra. Argon har en stor användning i [[Glödlampa|glödlampor]] där den skyddar [[volfram]]tråden från oxidering. Gasen används också som skyddsgas vid [[svetsning]] av till exempel [[järn]] där metallen annars hade reagerat med luftens [[syre]] på grund av hettan. [[Vätska|Flytande]] argon kan användas vid behandling av [[cancer]] då [[cell]]erna dör av den kraftiga nedkylningen. Även för att förbättra isolervärdet på fönster.

== Förekomst ==
Argon är den vanligaste [[ädelgas]]en och [[jordens atmosfär]] består till 0,934 volymprocent av gasen.

{| class="wikitable"
! Gas !! Procent i atmosfären (volym)
|-
| [[Kväve]] || 78,084 %
|-
| [[Syre]] || 20,946 %
|-
| Argon || 0,934 %
|-
| [[Koldioxid]] || 0,035 %
|-
|Övrigt
|ca 0,001 %
|}
([[Atmosfär|Atmosfären]] består också av [[vattenånga]], oftast mellan 1 och 4 %, som inte räknas med då mängden varierar stort, bland annat med temperatur och höjd.)

== Framställning ==
Argon utvinns huvudsakligen från luft genom [[fraktionerad destillation]]. Argon bildas också genom sönderfall av den naturligt förekommande [[Radioaktivitet|radioaktiva]] [[isotop]]en 40[[kalium|K]].

== Historia ==
Engelsmannen [[Henry Cavendish]] utförde på 1780-talet experiment med urladdningar i en blandning av kväve och ett överskott av syre, varvid han erhöll kväveoxider som han absorberade i en alkalilösning. Efter att ha absorberat kvarvarande syrgas med [[kaliumsulfid]] fick han kvar en liten gasmängd, vilken bestod av ädelgaser från luften. Han fastställde dock aldrig dessa gasblåsor som ett nytt ämne.<ref name="A">Anders Lennartsson, Periodiska systemet, Studentlitteratur, 2011</ref>

När [[John William Strutt]] på 1880-talet bestämde densiteten för olika gaser upptäckte han att [[kväve]] som hade framställts ur luft hade lite högre densitet än det kväve som framställts ur [[ammoniak]]. Strutt hittade ingen förklaring på problemet men skotten sir [[William Ramsay]] gjorde en [[spektralanalys]] på luft befriad från [[syre]] och [[kväve]] och hittade då linjer som aldrig förr hade hittats i luft.

När Ramsay 1894 ledde luftkväve över glödande [[magnesium]], som reagerar med kväve, fann han att 1/80-del av gasen inte reagerade med magnesium. Forskarna kom då överens om att det var ett nytt [[grundämne]] som upptäckts och döpte gasen till argon efter det grekiska ordet ''argos'' som betyder trög eller lat.

Då Ramsay 1898 tillsammans med [[Morris Travers]], destillerade argonet fann han att det innehöll ytterligare tre ädelgaser - [[neon]], [[krypton]] och [[xenon]].<ref name="A"/>

== Källor ==
<references/>
== Externa länkar ==
*{{Commonscat|Argon}}
{{Periodiska systemet navbox}}
{{Auktoritetsdata}}

[[Kategori:Grundämnen]]
[[Kategori:Ädelgaser]]
[[Kategori:Förpackningsgaser]]

title: | Nummer 18 | Tecken Ar | Grupp 18 | Period 3 | Block p |

Ne · ↑ · Ar · ↓ · Kr: Klor ← Argon → Kalium

title: Generella egenskaper

Utseende: Färglös i gasform

title: Fysikaliska egenskaper

Aggregationstillstånd: Gas

Smältvärme: 1,18 kJ/mol

Ångbildningsvärme: 6,52 kJ/mol

title: Atomära egenskaper

Atomradie: 71 pm

Elektronaffinitet: 0 kJ/mol

Jonisationspotential: Första: 1 520,6 kJ/mol · Andra: 2 665,8 kJ/mol · Tredje: 3 931 kJ/mol · Fjärde: 5 771 kJ/mol · (Lista)

title: Elektronkonfiguration

title: Kemiska egenskaper

Elektronegativitet: · 3,242 (Allenskalan)

title: Diverse

Kristallstruktur: Kubisk ytcentrerad (fcc)

Magnetism: Diamagnetisk

title: Identifikation

title: Historia

Namnursprung: Från grekiska argos, ”på tomgång”.

Upptäckt och första isolation: Lord Rayleigh och William Ramsay (1894)

title: Stabilaste isotoper

Nuklid: NF · t1/2 · ST · SE (MeV) · SP

36Ar: 0,337 % · Stabil

38Ar: 0,063 % · Stabil

39Ar: Spår · 269 a · β− · 0,565 · 39K

42Ar: Spår · 32,9 a · β− · 0,6 · 42K

title: Säkerhetsinformation

Säkerhetsinformation: SI-enheter och STP används om inget annat anges.

Nummer · 18: Tecken · Ar · Grupp · 18 · Period · 3 · Block · p


text:
# Bourreria virgata
Bourreria virgata är en strävbladig växtart som först beskrevs av Olof Swartz, och fick sitt nu gällande namn av George Don jr. Bourreria virgata ingår i släktet Bourreria och familjen strävbladiga växter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Bourreria virgata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|strävbladig växt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Bourreria virgata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Förgätmigejordningen]]
| ordo = Boraginales
| familia_sv = [[Strävbladiga växter]]
| familia = Boraginaceae
| genus_sv =
| genus = [[Bourreria]]
| species_sv =
| species = '''Bourreria virgata'''
| taxon = Bourreria virgata
| taxon_authority = ([[Olof Swartz|Sw.]]) [[George Don jr|G. Don]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Morelosia virgata'' [[Carl Ernst Otto Kuntze|Kuntze]]
''Ehretia virgata'' [[Olof Swartz|Sw.]]
}}

'''''Bourreria virgata'''''<ref name = "C132"/> är en [[strävbladiga växter|strävbladig växt]]art som först beskrevs av [[Olof Swartz]], och fick sitt nu gällande namn av [[George Don jr]]. ''Bourreria virgata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Bourreria]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[strävbladiga växter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16705997|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">G. Don, 1838 ''In: Gen. Syst. 4: 389''</ref>
<ref name = "source">[http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World]</ref>
</references>

[[Kategori:Strävbladiga växter]]
[[Kategori:Bourreria|virgata]]

title: Systematik

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Förgätmigejordningen · Boraginales

Familj: Strävbladiga växter · Boraginaceae

Släkte: Bourreria

Art: Bourreria virgata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Bourreria virgata

Auktor: (Sw.) G. Don

title: Synonymer

Synonymer: Morelosia virgata Kuntze · Ehretia virgata Sw.


text:
# Marlierea tomentosa
Marlierea tomentosa är en myrtenväxtart som beskrevs av Jacques Cambessèdes. Marlierea tomentosa ingår i släktet Marlierea och familjen myrtenväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Marlierea tomentosa

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|myrtenväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Marlierea tomentosa''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Myrtenordningen]]
| ordo = Myrtales
| familia_sv = [[Myrtenväxter]]
| familia = Myrtaceae
| genus_sv =
| genus = [[Marlierea]]
| species_sv =
| species = '''Marlierea tomentosa'''
| taxon = Marlierea tomentosa
| taxon_authority = [[Jacques Cambessèdes|Cambess.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Myrcia strigipes'' [[Carl Friedrich Philipp von Martius|Mart.]]
''Marlierea strigipes'' ([[Carl Friedrich Philipp von Martius|Mart.]]) [[Otto Karl Berg|O.Berg]]
''Marlierea spathulata'' [[Otto Karl Berg|O.Berg]]
}}

'''''Marlierea tomentosa'''''<ref name = "C132"/> är en [[myrtenväxter|myrtenväxt]]art som beskrevs av [[Jacques Cambessèdes]]. ''Marlierea tomentosa'' ingår i [[släkte]]t ''[[Marlierea]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[myrtenväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9706797|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">A.F.C.de Saint-Hilaire, 1833 ''In: Fl. Bras. Merid. 2: 373''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Marlierea tomentosa|''Marlierea tomentosa''}}

[[Kategori:Myrtenväxter]]
[[Kategori:Marlierea|tomentosa]]

title: Systematik

Ordning: Myrtenordningen · Myrtales

Familj: Myrtenväxter · Myrtaceae

Släkte: Marlierea

Art: Marlierea tomentosa

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Marlierea tomentosa

Auktor: Cambess.

title: Synonymer

Synonymer: Myrcia strigipes Mart. · Marlierea strigipes (Mart.) O.Berg · Marlierea spathulata O.Berg


text:
# Fontaine-en-Dormois
Fontaine-en-Dormois är en kommun i departementet Marne i regionen Grand Est (tidigare regionen Champagne-Ardenne) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Ville-sur-Tourbe som tillhör arrondissementet Sainte-Menehould. År 2022 hade Fontaine-en-Dormois 15 invånare.

## Befolkningsutveckling
Antalet invånare i kommunen Fontaine-en-Dormois
| Referens: INSEE |

title: Fontaine-en-Dormois

wikitext:
{{Kommunfakta Frankrike
|namn                        = Fontaine-en-Dormois
|bild                        =
|bildtext                    =
|flagga                      =
|vapen                       =
|lat_g = 49 |lat_m = 14 |lat_s = | lat_NS = N
|long_g = 4 |long_m = 43 |long_s=  | long_EW = E
|region                      = [[Grand Est]]
|departement                 = [[File:Blason département fr Marne.svg|15px]] [[Marne (departement)|Marne]]
|arrondissement              = [[Sainte-Menehould]]
|kanton                      = [[Ville-sur-Tourbe (kanton)|Ville-sur-Tourbe]]
|kommunalförbund             =
|höjd_medel                  =
|höjd_max                    =
|höjd_min                    =
|areal                       = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Area}}
|areal_not                   =
|folkmängd                   = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}
|folkmängd_datum             = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkningdatum}}
|folkmängd_not               =
|befolkningstäthet           = auto
|borgmästare                 =
|mandat                      =
|postnummer                  = 51800
|insee                       = 51255
|positionskarta              = Frankrike
|positionskartnamn           = {{Kartposition Frankrike|bild1}}
|karttext                    = Kommunens läge i regionen [[Grand Est]] i Frankrike
|karta                       =
|webbplats                   =
|fotnot                      =
|}}
{{Franska kommunkartor|51255}}

'''Fontaine-en-Dormois''' är en [[Frankrikes kommuner|kommun]] i [[Frankrikes departement|departementet]] [[Marne (departement)|Marne]] i regionen [[Grand Est]] (tidigare regionen [[Champagne-Ardenne]]) i nordöstra [[Frankrike]]. Kommunen ligger i kantonen [[Ville-sur-Tourbe (kanton)|Ville-sur-Tourbe]] som tillhör [[arrondissement]]et [[Sainte-Menehould]]. År {{Stat/Frankrike/Kommuner/BefolkningårWD}} hade Fontaine-en-Dormois {{formatnum:{{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}}} invånare.

== Befolkningsutveckling ==
'''''Antalet invånare i kommunen Fontaine-en-Dormois'''''
{{Befolkningsutveckling i Frankrikes kommuner|51255}}

== Se även ==
* [[Lista över kommuner i departementet Marne]]

== Källor ==
<references/>

[[Kategori:Kommuner i Marne]]

Land: Frankrike

Region: Grand Est

Departement: Marne

Arrondissement: Sainte-Menehould

Kanton: Ville-sur-Tourbe

Befolkningstäthet: 3 invånare/km²


text:
# Hymenasplenium basiscopicum
Hymenasplenium basiscopicum är en svartbräkenväxtart som först beskrevs av Robbin C. Moran och Sundue, och fick sitt nu gällande namn av L.Regalado och Prada. Hymenasplenium basiscopicum ingår i släktet Hymenasplenium och familjen Aspleniaceae. Inga underarter finns listade.

title: Hymenasplenium basiscopicum

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svartbräkenväxt|datum=2014-06}}
{{Taxobox
| name = ''Hymenasplenium basiscopicum''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv =
| regnum = [[Plantae]]
| phylum_sv = [[Kärlväxter]]
| phylum = Tracheophyta
| classis_sv =
| classis = [[Polypodiopsida]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Polypodiales]]
| familia_sv =
| familia = [[Aspleniaceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Hymenasplenium]]
| species_sv =
| species = '''Hymenasplenium basiscopicum'''
| taxon = Hymenasplenium basiscopicum
| taxon_authority = ([[Robbin C. Moran|R. C. Moran]] & Sundue) L.Regalado & Prada
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Asplenium basiscopicum'' <small>[[Robbin C. Moran|R. C. Moran]] & Sundue</small>
}}

'''''Hymenasplenium basiscopicum'''''<ref name = "C132"/> är en [[svartbräkenväxter|svartbräkenväxt]]art som först beskrevs av [[Robbin C. Moran]] och Sundue, och fick sitt nu gällande namn av L.Regalado och Prada. ''Hymenasplenium basiscopicum'' ingår i [[släkte]]t ''[[Hymenasplenium]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Aspleniaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16551533|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">L.Regalado & Prada, 2012 ''In: Amer. Fern J. 101 (4): 280''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ferns/ |titel=World Ferns: Checklist of Ferns and Lycophytes of the World |hämtdatum=2014-05-30 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20140512223922/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ferns/ |arkivdatum=2014-05-12 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Kärlväxter]]
[[Kategori:Hymenasplenium|basiscopicum]]

title: Systematik

Rike: Plantae

Stam: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Polypodiopsida

Ordning: Polypodiales

Familj: Aspleniaceae

Släkte: Hymenasplenium

Art: Hymenasplenium basiscopicum

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Hymenasplenium basiscopicum

Auktor: (R. C. Moran & Sundue) L.Regalado & Prada

title: Synonymer

Synonymer: Asplenium basiscopicum R. C. Moran & Sundue


text:
# Acrolophus pygmaea
Acrolophus pygmaea är en fjärilsart som beskrevs av Walsingham 1887. Acrolophus pygmaea ingår i släktet Acrolophus och familjen Acrolophidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Acrolophus pygmaea

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Acrolophus pygmaea''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv =
| familia = [[Acrolophidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Acrolophus]]
| species_sv =
| species = '''Acrolophus pygmaea'''
| taxon = Acrolophus pygmaea
| taxon_authority = [[Walsingham (auktor)|Walsingham]] 1887
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Tineoidea
| superfamilia_sv = [[Malfjärilar]]
| synonyms =
}}

'''''Acrolophus pygmaea'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Walsingham (auktor)|Walsingham]] 1887. ''Acrolophus pygmaea'' ingår i [[släkte]]t ''[[Acrolophus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Acrolophidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/acrolophus+pygmaea/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Malfjärilar]]
[[Kategori:Acrolophus|pygmaea]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Malfjärilar · Tineoidea

Familj: Acrolophidae

Släkte: Acrolophus

Art: Acrolophus pygmaea

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Walsingham 1887


text:
# Tannahill Weavers
The Tannahill Weavers är en skotsk musikgrupp som spelar skotsk folkmusik.

## Diskografi
- 1976 – Are Ye Sleeping Maggie
- 1978 – The Old Woman's Dance
- 1979 – The Tannahill Weavers (album)
- 1981 – The Tannahill Weavers IV
- 1984 – Passage (album)
- 1986 – Land of Light
- 1987 – Dancing Feet
- 1990 – Cullen Bay

title: Tannahill Weavers

wikitext:
{{Infobox band
|            bild = [[Fil:Tannahill weavers.jpg|250px|The Tannahill Weavers]]
|        bildtext =
|        bandnamn = The Tannahill Weavers
|        ursprung = {{flaggbild|Skottland}} [[Paisley (Skottland)|Paisley]], [[Skottland]]
|            land =
|       år_aktiva = [[1968]]-nutid
|      musikgenre = [[folkmusik]], [[akustisk musik]]
|       skivbolag = [[Green Linnet Records]]
|  nuvarande_medl = Roy Gullane
Phil Smillie
Leslie Wilson
John Martin
Colin Melville
|         hemsida =[http://www.tannahillweavers.com// www.tannahillweavers.com]
}}
'''The Tannahill Weavers''' är en skotsk musikgrupp som spelar skotsk folkmusik.

== Diskografi ==
*{{M|1976|Are Ye Sleeping Maggie (musikalbum)|Are Ye Sleeping Maggie}}
*{{M|1978|The Old Woman's Dance}}
*{{M|1979|The Tannahill Weavers (album)}}
*{{M|1981|The Tannahill Weavers IV}}
*{{M|1984|Passage (album)}}
*{{M|1986|Land of Light}}
*{{M|1987|Dancing Feet}}
*{{M|1990|Cullen Bay}}

== Externa länkar ==
* [http://www.myspace.com/tannahillweavers MySpace Music - The Tannahill Weavers]

[[Kategori:Skotska musikgrupper]]

title: The Tannahill Weavers

Ursprung: Paisley, Skottland

Genre: folkmusik, akustisk musik

Skivbolag: Green Linnet Records

Medlemmar: Roy Gullane · Phil Smillie · Leslie Wilson · John Martin · Colin Melville


text:
# Zadars stadsmur
Zadars stadsmur (kroatiska: Zadarske gradske zidine) är en äldre och i mindre sektioner bevarad stadsmur i Zadar i Kroatien. Den är en av stadens landmärken och omsluter delvis stadens historiska stadskärna som ligger på en halvö.
Zadar blev tidigt en befäst stad och stadsmuren utgjorde en del av stadens forna försvarssystem. Till följd av ny stadsplanering revs delar av muren under 1800-talets andra hälft. Den mest framstående delen av stadsmuren finns vid Fošahamnen där Landsporten leder in i stadens historiska stadskärna.

## Historik
Arkeologiska utgrävningar visar att en stadsmur började uppföras redan under de första århundradena av det första årtusendet då staden var en romersk koloni vid namn Iadera. Fram till 1600-talet om- och tillbyggdes stadsmuren flera gånger. De delar som idag finns kvar är till största del från 1500–1600-talet även om vissa sektioner är äldre än så.
Efter en flera århundraden lång kamp mellan Venedig och det kroatiskt-ungerska kungariket om herraväldet över Zadar blev venetianarna år 1409 stadens nya herrar. Under det venetianska styret som varade till år 1797 utvecklades Zadar till republikens mest befästa stad. Stadsmurarna förstärktes, bastioner och andra försvarsverk tillkom för att försvara staden. Osmanernas avancemang i sydöstra Europa under 1500-talet och deras upprepade försök att inta de dalmatiska kuststäderna som löd under Venedig påskyndade tillbyggnaden av Zadars stadsmur med tillhörande försvarsobjekt.
År 1527 inleddes ett intensifierat byggande av ett nytt försvarssystem i renässansstil. För att ge plats för de nya försvarsobjekten revs en del äldre defensiva strukturer från medeltiden. För om-, till- och nybyggnationen anlitades de venetianska arkitekterna Michele Sanmicheli och hans brorson Giangirolamo. Den nygamla murens omformning, nya riktning och uppförandet av flera försvarsobjekt tillskrivs till största del Sanmicheli. Den nya försvarsstrukturen visade sig vara effektiv då osmanerna aldrig lyckades inta Zadar.
Efter republiken Venedigs upplösning och en kort fransk ockupation (1797–1813) tillföll Zadar och Dalmatien år 1813 Österrike. Stadsmuren hade redan dessförinnan förlorat sin militära betydelse. Under 1800-talet ledde nya ideal samt den österrikiska kejsarens påbud om att öppna upp de befästa städerna längs den dalmatiska kusten till att delar av Zadars stadsmur revs. År 1868 hade delar av muren rivits och Zadar förklarades vara en "öppen stad".

## Stadsportar
Zadar har genom historien haft flera stadsportar. Några av dem murades igen för gott och idag kvarstår sex stadsportar mellan staden innanför stadsmuren och havet utanför. Den mest framstående av dessa är Landsporten medan Sankt Demetrius port, Sankt Rochus port och Kedjeporten är enklare öppningar i muren. Nya porten/Broporten är den nyaste porten och tillkom under det italienska styret av staden på 1930-talet.
| Stadsport                         | Kroatisk namn                      | Uppförd    | Koordinater                                                    |
| --------------------------------- | ---------------------------------- | ---------- | -------------------------------------------------------------- |
| Havsporten/Sankt Chrysogonus port | Morska vrata/Vrata svetog Krševana | 1573       | 44°7′0.5298″N 15°13′36.1518″Ö / 44.116813833°N 15.226708833°Ö  |
| Kedjeporten                       | Lančana vrata                      | 1877       | 44°7′4.0974″N 15°13′27.3216″Ö / 44.117804833°N 15.224256000°Ö  |
| Landsporten                       | Kopnena vrata                      | 1543       | 44°6′43.8726″N 15°13′42.726″Ö / 44.112186833°N 15.22853500°Ö   |
| Nya porten/Broporten              | Nova vrata/Vrata od mosta          | 1930-talet | 44°6′53.8056″N 15°13′43.5174″Ö / 44.114946000°N 15.228754833°Ö |
| Sankt Demetrius port              | Vrata svetog Dimitrija             | 1873       | 44°7′2.7078″N 15°13′31.962″Ö / 44.117418833°N 15.22554500°Ö    |
| Sankt Rochus port                 | Vrata svetog Roka                  | 1570       | 44°6′55.515″N 15°13′41.9916″Ö / 44.11542083°N 15.228331000°Ö   |

title: Zadars stadsmur

wikitext:
{{Faktamall militärstruktur
| namn             = Zadars stadsmur
| bild             = [[Fil:Stadt Tor Porta terraferma, Zadar 6.JPG|250px]]
| bildtext         = En del av stadsmuren vid Fošahamnen år 2010.
| plats            = {{Flaggbild|Kroatien}} [[Zadar]], [[Kroatien]]
| typ              = [[Stadsmur]]
| byggd            = 1500–1600-talet (vissa delar ännu äldre)
| material         = <!--Byggnadsmaterial-->
| bestyckning      =
| användning       =
| kontrollerad av  =
| garnison         =
| förvaltas/ägs av = Zadars stad
| befälhavare/chef =
| slag             =
| motto            =
| koord            =
| fotnot           =
}}
'''Zadars stadsmur''' ({{lang-hr|Zadarske gradske zidine}}) är en äldre och i mindre sektioner bevarad [[stadsmur]] i [[Zadar]] i [[Kroatien]]. Den är en av stadens landmärken och omsluter delvis stadens historiska stadskärna som ligger på en halvö.

Zadar blev tidigt en befäst stad och stadsmuren utgjorde en del av stadens forna försvarssystem.<ref name="vj">{{webbref |url=http://hrcak.srce.hr/file/95781 |titel=Jugoistočni potez zadarskih zidina. Povijesni razvoj od antike do kasnog srednjeg vijeka |hämtdatum=18 juli 2015 |efternamn=Jović |förnamn=Vedrana |datum=december 2010 |format={{pdf}} |verk=Radovi Zavoda za povijesne znanosti HAZU u Zadru, nr. 52 |utgivare=[[Kroatiska akademien för vetenskap och konst]] |sid=79-119 |språk=kroatiska}}</ref> Till följd av ny stadsplanering revs delar av muren under 1800-talets andra hälft.<ref name="vj" /> Den mest framstående delen av stadsmuren finns vid ''Fošahamnen'' där [[Landsporten, Zadar|Landsporten]] leder in i stadens historiska stadskärna.

== Historik ==
Arkeologiska utgrävningar visar att en stadsmur började uppföras redan under de första århundradena av det [[första årtusendet]] då staden var en romersk koloni vid namn ''Iadera''.<ref name="vj" /> Fram till 1600-talet om- och tillbyggdes stadsmuren flera gånger. De delar som idag finns kvar är till största del från 1500–1600-talet även om vissa sektioner är äldre än så.<ref name="vj" />

Efter en flera århundraden lång kamp mellan [[republiken Venedig|Venedig]] och det [[kungariket Ungern|kroatiskt-ungerska kungariket]] om herraväldet över Zadar blev venetianarna år 1409 stadens nya herrar. Under det venetianska styret som varade till år 1797 utvecklades Zadar till republikens mest befästa stad.<ref name="tzz">[http://www.zadar.travel/en/city-guide/historical-monuments/25-10-2010/the-city-walls-and-gates-of-zadar#.VapyexEw_pQ Zadars turistförening] {{språkikon|en|engelska}}</ref> Stadsmurarna förstärktes, bastioner och andra försvarsverk tillkom för att försvara staden. [[Osmanska riket|Osmanernas]] avancemang i sydöstra Europa under 1500-talet och deras upprepade försök att inta de [[Dalmatien|dalmatiska]] kuststäderna som löd under Venedig påskyndade tillbyggnaden av Zadars stadsmur med tillhörande försvarsobjekt.

År 1527 inleddes ett intensifierat byggande av ett nytt försvarssystem i renässansstil.<ref name="vj" /> För att ge plats för de nya försvarsobjekten revs en del äldre defensiva strukturer från medeltiden.<ref name="vj" /> För om-, till- och nybyggnationen anlitades de venetianska arkitekterna [[Michele Sanmicheli]] och hans brorson ''Giangirolamo''. Den nygamla murens omformning, nya riktning och uppförandet av flera försvarsobjekt tillskrivs till största del Sanmicheli. Den nya försvarsstrukturen visade sig vara effektiv då osmanerna aldrig lyckades inta Zadar.

Efter republiken Venedigs upplösning och en kort [[Första franska kejsardömet|fransk]] ockupation (1797–1813) tillföll Zadar och Dalmatien år 1813 [[kejsardömet Österrike|Österrike]]. Stadsmuren hade redan dessförinnan förlorat sin militära betydelse. Under 1800-talet ledde nya ideal samt den österrikiska kejsarens påbud<ref name="vj" /> om att öppna upp de befästa städerna längs den dalmatiska kusten till att delar av Zadars stadsmur revs. År 1868 hade delar av muren rivits och Zadar förklarades vara en "öppen stad".<ref name="vj" />

== Stadsportar ==
[[Bild:Stadt Tor Porta terraferma, Zadar 3.JPG|höger|miniatyr|[[Landsporten, Zadar|Landsporten]] år 2010. Landsporten är den mest dekorerade stadsporten i Zadar. Den leder i sydväst in i stadens historiska stadskärna.]]
Zadar har genom historien haft flera stadsportar. Några av dem murades igen för gott och idag kvarstår sex stadsportar mellan staden innanför stadsmuren och havet utanför. Den mest framstående av dessa är [[Landsporten, Zadar|Landsporten]] medan Sankt Demetrius port, Sankt Rochus port och Kedjeporten är enklare öppningar i muren. Nya porten/Broporten är den nyaste porten och tillkom under det italienska styret av staden på 1930-talet.<ref name="tzz" />

{| class="wikitable"
|-
! Stadsport !! Kroatisk namn !! Uppförd<ref name="tzz" /> !! Koordinater
|-
| Havsporten/Sankt Chrysogonus port
| ''Morska vrata''/''Vrata svetog Krševana''
| 1573
| {{coord|44|7|0.5298|N|15|13|36.1518|E|display=inline}}
|-
| Kedjeporten
| ''Lančana vrata''
| 1877
| {{coord|44|7|4.0974|N|15|13|27.3216|E|display=inline}}
|-
| [[Landsporten, Zadar|Landsporten]]
| ''Kopnena vrata''
| 1543
| {{coord|44|6|43.8726|N|15|13|42.726|E|display=inline}}
|-
| Nya porten/Broporten
| ''Nova vrata''/''Vrata od mosta''
| 1930-talet
| {{coord|44|6|53.8056|N|15|13|43.5174|E|display=inline}}
|-
| Sankt Demetrius port
| ''Vrata svetog Dimitrija''
| 1873
| {{coord|44|7|2.7078|N|15|13|31.962|E|display=inline}}
|-
| Sankt Rochus port
| ''Vrata svetog Roka''
| 1570
| {{coord|44|6|55.515|N|15|13|41.9916|E|display=inline}}
|}

== Referenser ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|City walls in Zadar}}

{{Zadar}}

[[Kategori:Byggnader och anläggningar i Zadar]]
[[Kategori:Stadsmurar i Kroatien]]

Plats: Zadar, Kroatien

Typ: Stadsmur

Förvaltas/ägs av: Zadars stad


text:
# BRDM-2
BRDM-2 (ryska: Бронированная Разведывательно-Дозорная Машина БРДМ-2) är ett lättare militärt spaningsfordon utvecklat av Sovjetunionen. Den förekommer i några olika utföranden och kan bland annat vara försedd med pv- eller lv-robotar monterade i stativ på fordonets tak.

## Bildgalleri
- En BRDM-2 som minnesmärke över Afghanistankriget, hörnet av Vokzalna- och Nove Shossegatorna i Bucha i Ukraina
- En "Геккон" (Gekko) i Kiev, 2016
- Privatägd BRDM-2 på uppvisning, 2014
- Simmande polsk BRDM-2, 1975

title: BRDM-2

wikitext:
{{stridsfordon
|             namn=BRDM-2
|             bild=Brdm2 c.jpg
|         bildtext=Irakisk BRDM-2 utanför amerikanskt mil. museum
|              typ=Spaningsfordon
|       besättning=2-3
|            längd=5,75 m
|            bredd=
|             höjd=
|             vikt=7 ton
|      tillverkare=Sovjetunionen
|            skydd=14 mm
|           primär=14.5 mm [[KPVT]] ksp
|         sekundär=7.62 mm [[PKT]] ksp
|            motor=
|      motorstyrka=
|      upphängning=
|    hastighet väg=95 km/h
|hastighet terräng=
| hastighet vatten=
|       kraft/vikt=20 hk/ton
|         räckvidd=750 km
}}

'''BRDM-2''' ({{lang-ru|Бронированная Разведывательно-Дозорная Машина БРДМ-2}}) är ett lättare militärt spaningsfordon utvecklat av [[Sovjetunionen]]. Den förekommer i några olika utföranden och kan bland annat vara försedd med pv- eller lv-robotar monterade i stativ på fordonets tak.

==Bildgalleri==
<gallery>
File:Afganistan war memorial in Bucha 2.JPG|En BRDM-2 som minnesmärke över Afghanistankriget, hörnet av Vokzalna- och Nove Shossegatorna i [[Bucha, Ukraina|Bucha]] i [[Ukraina]]
Fil:BKM Azov 2.jpg|En "Геккон" (Gekko) i Kiev, 2016
File:BRDM-2_(1964)_owned_by_James_Stewart_pic1.JPG|Privatägd BRDM-2 på uppvisning, 2014
File:BRDM 2 TBiU 24 6.jpg|Simmande polsk BRDM-2, 1975
</gallery>

== Externa länkar ==
*{{Commonscat}}

{{Sovjetiska stridsfordon under kalla kriget}}

[[Kategori:Stridsfordon]]
[[Kategori:Militärfordon tillverkade av GAZ]]
[[Kategori:Fyrhjulsdrivna fordon]]

title: Generella egenskaper

Typ: Spaningsfordon

Vikt: 7 ton

Tillverkare: Sovjetunionen

title: Skydd och beväpning

Skydd: 14 mm

Primär beväpning: 14.5 mm KPVT ksp

Sekundär beväpning: 7.62 mm PKT ksp

title: Mobilitet

Hastighet på väg: 95 km/h

Kraft/vikt: 20 hk/ton


text:
# Ljunganviruset
Ljunganviruset upptäcktes för första gången i mitten av 1990-talet, bland skogssorkar nära Ljungan i Medelpad.
 Ljunganviruset, som även har hittats på flera platser i Europa och USA

har konstaterats orsaka flera allvarliga sjukdomar hos såväl vilda djur som laboratoriedjur.

Vetenskapliga rapporter har också nyligen konstaterat att Ljunganviruset har kopplingar till missbildningar, fosterdöd och plötslig spädbarnsdöd hos människa .    Därtill pågår studier på många olika platser i världen för att utreda Ljunganvirusets eventuella betydelse för bland annat diabetes och neurologiska sjukdomstillstånd hos människa.
Ljunganviruset tillhör Parechovirus genus i familjen Picornavirus .  Andra kända medlemmar i denna virusfamilj är poliovirus, hepatit A-virus och förkylningsvirus (Rhinovirus). Ett av de tidigaste vetenskapliga rönen kring Ljunganvirus var att infekterade vilda gnagare utvecklar både diabetes och hjärtmuskelinflammation – om de samtidigt utsätts för stress.  Det har därför spekulerats i om dessa sjukdomar kan ligga bakom det cykliskt varierande antalet gnagare i Skandinavien; ett ökande antal smågnagare gör det svårare att försvara revir, minskar tillgången på mat och leder till fler rovdjur. Denna stressituation leder i sin tur till sjukdom som minskar antalet gnagare, med en cyklisk variation av antalet individer som resultat.

title: Ljunganviruset

wikitext:
{{Taxobox
| name = ''Ljungan virus''
| virus_group = iv
| familia = [[Picornaviridae]]
| genus = [[Parechovirus]]
| species = Ljungan virus
}}
'''Ljunganviruset''' upptäcktes för första gången i mitten av 1990-talet, bland [[skogssork]]ar nära [[Ljungan]] i [[Medelpad]].
<ref name="pmid10049824">{{Tidningsref |författare = Niklasson, B., et al.,|titel = A new picornavirus isolated from bank voles (Clethrionomys glareolus).|tidning = Virology,|volym = 255|nummer = 1|sidor = 86-93|datum = 1999|pmid = 10049824|doi = }}</ref> Ljunganviruset, som även har hittats på flera platser i [[Europa]] och [[USA]]
<ref name="pmid6801">{{Tidningsref |författare = Main, A.J., R.E. Shope, and R.C. Wallis,|titel = Characterization of Whitney's Clethrionomys gapperi virus isolates from Massachusetts.|tidning = J Wildl Dis|volym = 12|nummer = 2|sidor = 154-64|datum = 1976|pmid = 6801|doi }}</ref>
har konstaterats orsaka flera allvarliga sjukdomar hos såväl vilda djur som laboratoriedjur.
<ref name="pmid16868760">{{Tidningsref |författare = Niklasson, B., et al.,|titel = Diabetes and myocarditis in voles and lemmings at cyclic peak densities--induced by Ljungan virus?|tidning = Oecologia|volym = 150|nummer = 1|sidor = 1-7|datum = 2006|pmid = 16868760|doi = }}</ref>
<ref name="pmid16894624">{{Tidningsref |författare = Samsioe, A., et al.,|titel = Intrauterine death, fetal malformation, and delayed pregnancy in Ljungan virus-infected mice.|tidning = Birth Defects Res B Dev Reprod Toxicol|volym = 77|nummer = 4|sidor = 251-56|datum = 2006|pmid = 16894624|doi = }}</ref>
<ref name= pmid12745669>{{Tidningsref |författare = Niklasson, B., et al.,|titel = Development of type 1 diabetes in wild bank voles associated with islet autoantibodies and the novel ljungan virus.|tidning = Int J Exp Diabesity Res,|volym = 4|nummer = 1|sidor = 35-44|datum = 2003|pmid = 12745669|doi = }}</ref>

Vetenskapliga rapporter har också nyligen konstaterat att Ljunganviruset har kopplingar till [[missbildning]]ar, [[fosterdöd]] och [[plötslig spädbarnsdöd]] hos människa . <ref name="pmid19180651"> {{Tidningsref |författare = Niklasson, B., et al.,|titel = Zoonotic Ljungan virus associated with central nervous system malformations in terminated pregnancy.|tidning = Birth Defects Res A Clin Mol Teratol|volym = 85|nummer = 6|sidor = 542-55|datum = 2009|pmid = 19180651|doi = }}</ref> <ref name="pmid19408134"> {{Tidningsref |författare = Niklasson, B., et al.,|titel = Sudden infant death syndrome and Ljungan virus|tidning = Forensic Sci Med Pathol,|datum = 2009|pmid = 19408134|doi = }}</ref> <ref name= PMID17335057>{{Tidningsref |författare = Niklasson, B., et al.,|titel = Association of zoonotic Ljungan virus with intrauterine fetal deaths .|tidning = Birth Defects Res A Clin Mol Teratol|volym = 79|nummer = 6|sidor = 488-93|datum = 2007|pmid = 17335057|doi = }}</ref> Därtill pågår studier på många olika platser i världen för att utreda Ljunganvirusets eventuella betydelse för bland annat [[diabetes]] och [[neurologiska sjukdomstillstånd]] hos människa.

Ljunganviruset tillhör Parechovirus genus i familjen Picornavirus . <ref name= ”pmid11680794”>{{Tidningsref |författare = Joki-Korpela, P. and T. Hyypia,|titel = Parechoviruses, a novel group of human picornaviruses.|tidning = Ann Med|volym = 33|nummer = 7|sidor = 466-71|datum = 2001|pmid = 11680794|doi = }}</ref> Andra kända medlemmar i denna virusfamilj är [[polio]]virus, [[hepatit]] A-virus och [[förkylning]]svirus ([[Rhinovirus]]). Ett av de tidigaste vetenskapliga rönen kring Ljunganvirus var att infekterade vilda gnagare utvecklar både diabetes och [[hjärtmuskelinflammation]] – om de samtidigt utsätts för [[stress]]. <ref name= pmid12745669>{{Tidningsref |författare = Niklasson, B., et al.,|titel = Development of type 1 diabetes in wild bank voles associated with islet autoantibodies and the novel ljungan virus.|tidning = Int J Exp Diabesity Res,|volym = 4|nummer = 1|sidor = 35-44|datum = 2003|pmid = 12745669|doi = }}</ref><ref name="pmid10844158">{{Tidningsref |författare = Schoenecker, B., K.E. Heller, and T. Freimanis|titel = Development of stereotypies and polydipsia in wild caught bank voles (Clethrionomys glareolus) and their laboratory-bred offspring. Is polydipsia a symptom of diabetes mellitus?|tidning = Appl Anim Behav Sci|volym = 68|nummer = 4|sidor = 349-357|datum = 2000|pmid = 10844158|doi = }}</ref> Det har därför spekulerats i om dessa sjukdomar kan ligga bakom det cykliskt varierande antalet gnagare i Skandinavien; ett ökande antal smågnagare gör det svårare att försvara revir, minskar tillgången på mat och leder till fler rovdjur. Denna stressituation leder i sin tur till sjukdom som minskar antalet gnagare, med en cyklisk variation av antalet individer som resultat.
== Referenser ==

<references />

==Externa länkar==

* [https://web.archive.org/web/20180809120135/http://ljunganvirus.org/ Ljunganvirus.org en webbplats om Ljunganvirus]
* [http://www.apodemus.se Apodemus AB är forskningsbolaget som upptäckte Ljunganviruset i mitten av 1990-talet]
[[Kategori:Virus]]

title: Systematik

Familj: Picornaviridae

Släkte: Parechovirus

Art: Ljungan virus


text:
# Andrena arenata
Andrena arenata är en biart som beskrevs av Osytshnjuk 1983. Andrena arenata ingår i släktet sandbin, och familjen grävbin. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Andrena arenata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|bi|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Andrena arenata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Grävbin]]
| familia = Andrenidae
| genus_sv = [[Sandbin]]
| genus = Andrena
| species_sv =
| species = '''Andrena arenata'''
| taxon = Andrena arenata
| taxon_authority = Osytshnjuk, 1983
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Apoidea
| superfamilia_sv = [[Bin]]
| synonyms =
}}

'''''Andrena arenata'''''<ref name = "col391"/> är en [[bin|bi]]art som beskrevs av Osytshnjuk 1983. ''Andrena arenata'' ingår i [[släkte]]t [[Andrena|sandbin]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[grävbin]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/andrena+arenata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col391"> (2008) , manuscript, World Bee Checklist Project - update 2008-09</ref>
<ref name = "source">''ITIS Bees: World Bee Checklist''. Ruggiero M. (project leader), Ascher J. et al., 2009-09-28</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om sandbin}}

[[Kategori:Sandbin]]
[[Kategori:Andrena|arenata]]

title: Systematik

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Bin · Apoidea

Familj: Grävbin · Andrenidae

Släkte: Sandbin · Andrena

Art: Andrena arenata

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Osytshnjuk, 1983


text:
# Tara Canton
Tara Canton, född i Hutt Valley, är en nyzeeländsk skådespelare och sångare.
Canton är bland annat utbildad vid New Zealand Drama School där hon examinerades 2023. Samma år slog hon igenom som skådespelare i Den som bär skuld där hon spelade Grace MacKenzi, en av seriens huvudroller. I serien A Remarkable Place to Die spelar hon den återkommande karaktären Lynne.

## Filmografi (i urval)
- 2023 – Den som bär skuld (TV-serie)
- 2024 – A Remarkable Place to Die (TV-serie)
- 2025 – Big Girls Don't Cry

title: Tara Canton

wikitext:
{{Faktamall biografi WD}}
'''''Tara Canton''''', född i Hutt Valley, är en nyzeeländsk [[skådespelare]] och [[sångare]].<ref>{{Webbref|titel=Tara Canton {{!}} Actress|url=https://www.imdb.com/name/nm15340711/|verk=IMDb|hämtdatum=2025-06-06|språk=en-US}}</ref><ref name=":0">{{Webbref|titel=Tara Canton Profile & Bio {{!}} J&L Acting Agency NZ|url=https://www.johnsonlaird.com/our-actors/Tara-Canton|verk=Johnson & Laird|hämtdatum=2025-06-06}}</ref>

Canton är bland annat utbildad vid New Zealand Drama School där hon examinerades 2023. Samma år slog hon igenom som skådespelare i [[Den som bär skuld]] där hon spelade Grace MacKenzi, en av seriens huvudroller. I serien [[A Remarkable Place to Die]] spelar hon den återkommande karaktären Lynne.<ref>{{Webbref|titel=After the Party is the best Kiwi drama since Top of the Lake|url=https://inews.co.uk/culture/television/after-the-party-review-3388347|verk=The i Paper|datum=2024-11-20|hämtdatum=2025-06-06|språk=en-US|författare=Rachael Sigee}}</ref><ref>{{Webbref|titel=A Remarkable Place To Die Filming Locations (2024)|url=https://4filming.com/a-remarkable-place-to-die-filming-locations/|datum=2024-12-04|hämtdatum=2025-06-06|språk=en-US|författare=Andrew Webster}}</ref><ref name=":0" />

== Filmografi (i urval) ==
*{{TV|2023|Den som bär skuld}}
*{{TV|2024|A Remarkable Place to Die}}
*{{F|2025|Big Girls Don't Cry}}
== Referenser ==
<references />

== Externa länkar ==
* {{IMDb-namn|id=15340711}}

{{STANDARDSORTERING:Canton, Tara}}
[[Kategori:Nyzeeländska skådespelare under 2000-talet]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Kvinnor]]


text:
# Hister indistinctus
Hister indistinctus är en skalbaggsart som beskrevs av Thomas Say 1825. Hister indistinctus ingår i släktet Hister och familjen stumpbaggar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Hister indistinctus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|skalbaggs|datum=2013-09}}
{{Taxobox
| name = ''Hister indistinctus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Skalbaggar]]
| ordo = Coleoptera
| familia_sv = [[Stumpbaggar]]
| familia = Histeridae
| genus_sv =
| genus = [[Hister]]
| species_sv =
| species = '''Hister indistinctus'''
| taxon = Hister indistinctus
| taxon_authority = [[Thomas Say|Say]], 1825
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Histeroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Hister indistinctus'''''<ref name = "col1"/><ref name = "col27"/> är en [[skalbaggar|skalbaggs]]art som beskrevs av [[Thomas Say]] 1825. ''Hister indistinctus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Hister]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[stumpbaggar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/hister+indistinctus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col1">Mazur, Slawomir (1997) A world catalogue of the Histeridae (Coleoptera: Histeroidea), Genus, International Journal of Invertebrate Taxonomy (Supplement)</ref>
<ref name = "col27">Caterino, Michael S. (1999) Taxonomy and phylogeny of the Hister servus group (Coleoptera: Histeridae): a Neotropical radiation, Systematic Entomology, vol. 24</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Stumpbaggar]]
[[Kategori:Hister|indistinctus]]

title: Systematik

Överfamilj: Histeroidea

Familj: Stumpbaggar · Histeridae

Släkte: Hister

Art: Hister indistinctus

title: Vetenskapligt namn


text:
# Daddala kebeensis
Daddala kebeensis är en fjärilsart som beskrevs av Bethune-Baker 1906. Daddala kebeensis ingår i släktet Daddala och familjen nattflyn. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Daddala kebeensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Daddala kebeensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Nattflyn]]
| familia = Noctuidae
| genus_sv =
| genus = [[Daddala]]
| species_sv =
| species = '''Daddala kebeensis'''
| taxon = Daddala kebeensis
| taxon_authority = Bethune-Baker 1906
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Daddala kebeensis'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av Bethune-Baker 1906. ''Daddala kebeensis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Daddala]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nattflyn]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/daddala+kebeensis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om nattflyn}}

[[Kategori:Nattflyn]]
[[Kategori:Daddala|kebeensis]]

title: Systematik

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Nattflyn · Noctuidae

Släkte: Daddala

Art: Daddala kebeensis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Bethune-Baker 1906


text:
# Ben Rutledge
Ben Rutledge, född den 9 november 1980 i Cranbrook i Kanada, är en kanadensisk roddare.
Han tog OS-guld i åtta med styrman i samband med de olympiska roddtävlingarna 2008 i Peking.

title: Ben Rutledge

wikitext:
{{Faktamall biografi WD}}
{{MedaljStart||250px}}
{{MedaljSport|[[Rodd]], herrar}}
{{MedaljOS}}
{{MedaljGuld|[[Olympiska sommarspelen 2008|Peking 2008]]|[[herrarnas åtta med styrman i rodd vid olympiska sommarspelen 2008|Åtta med styrman]]}}
{{MedaljSlut}}
'''Ben Rutledge''', född den [[9 november]] [[1980]] i [[Cranbrook, British Columbia|Cranbrook]] i [[Kanada]], är en kanadensisk [[rodd|roddare]].

Han tog [[herrarnas åtta med styrman i rodd vid olympiska sommarspelen 2008|OS-guld i åtta med styrman]]<ref>http://www.sports-reference.com/olympics/summer/2008/ROW/mens-coxed-eights.html {{Wayback|url=http://www.sports-reference.com/olympics/summer/2008/ROW/mens-coxed-eights.html |date=20090620002342 }} {{en icon}}</ref> i samband med de [[rodd vid olympiska sommarspelen 2008|olympiska roddtävlingarna 2008]] i [[Peking]].

==Referenser==
<references/>
==Källor==
*{{enwp|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Ben_Rutledge&oldid=699435545|artikel=Ben Rutledge|datum=12 januari 2016}}
==Externa länkar==
*[http://www.sports-reference.com/olympics/athletes/ru/ben-rutledge-1.html Sports-reference.com] {{en icon}}

{{Olympisk mästare åtta med styrman herrar}}

{{STANDARDSORTERING:Rutledge, Ben}}

[[Kategori:Kanadensiska roddare]]
[[Kategori:Kanadensiska olympiska guldmedaljörer]]
[[Kategori:Olympiska guldmedaljörer 2008]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Kanada]]
[[Kategori:Tävlande i rodd vid olympiska sommarspelen 2004]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Kanada]]
[[Kategori:Tävlande i rodd vid olympiska sommarspelen 2008]]
[[Kategori:Födda 1980]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Personer från Cranbrook, British Columbia]]

Född: 9 november 1980 (44 år) · Cranbrook, Kanada

Medborgare i: Kanada

Utbildad vid: University of British Columbia · Sauder School of Business

Sysselsättning: Roddare

title: Olympiska spel

Guld: Peking 2008 · Åtta med styrman


text:
# Micropsyrassa stellata
Micropsyrassa stellata är en skalbaggsart som beskrevs av Martins och Chemsak 1966. Micropsyrassa stellata ingår i släktet Micropsyrassa och familjen långhorningar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Micropsyrassa stellata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|skalbaggs|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Micropsyrassa stellata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Skalbaggar]]
| ordo = Coleoptera
| familia_sv = [[Långhorningar]]
| familia = Cerambycidae
| genus_sv =
| genus = [[Micropsyrassa]]
| species_sv =
| species = '''Micropsyrassa stellata'''
| taxon = Micropsyrassa stellata
| taxon_authority = [[Martins (auktor)|Martins]] & Chemsak, 1966
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Micropsyrassa stellata'''''<ref name = "col145118"/> är en [[skalbaggar|skalbaggs]]art som beskrevs av [[Martins (auktor)|Martins]] och Chemsak 1966. ''Micropsyrassa stellata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Micropsyrassa]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[långhorningar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/micropsyrassa+stellata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col145118">MARTINS U. R. & CHEMSAK J. A. (1966) Revision of the Genus Micropsyrassa Linsley (Coleoptera : Cerambycidae), The Pan-Pacific Entomologist, San Francisco 42 (2): 120-126.</ref>
<ref name = "source">''TITAN: Cerambycidae database''. Tavakilian G., 2009-05-25</ref>
</references>

[[Kategori:Långhorningar]]
[[Kategori:Micropsyrassa|stellata]]

title: Systematik

Familj: Långhorningar · Cerambycidae

Släkte: Micropsyrassa

Art: Micropsyrassa stellata

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Martins & Chemsak, 1966