text:
# Kurikka (ö i Finland, Norra Österbotten)
Kurikka är en ö i Finland.   Den ligger i kommunen Brahestad i den ekonomiska regionen  Brahestads ekonomiska region  och landskapet Norra Österbotten, i den centrala delen av landet, 500 km norr om huvudstaden Helsingfors.

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Finland|datum=2016-05}}
{{geobox
| Island
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                    = Kurikka
| native_name             =
| other_name              =
| category                = Ö
| etymology               =
| nickname                =
<!-- *** Bild *** -->
| image                   =
| image_caption           =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                 = Finland
| country_flag            = true
| state                   = [[Norra Österbotten]]
| state_type              = Landskap
| region                  = [[Brahestads ekonomiska region]]
| region_type             = [[Ekonomisk region (Finland)|Ekonomisk region]]
| district                =
| district_type           =
| municipality            =  [[Brahestad]]
| municipality_type       =
<!-- *** Tillhörighet, föremål inom området mm *** -->
| parent                  =
| range                   =
| range_type              = Arkipelag
| border                  =
| part                    =
| city                    =
| capital                 =
| landmark                =
| river                   =
<!-- *** Läge *** -->
| location                =
| lat_d                   = 64.70697
| lat_m                   =
| lat_s                   =
| lat_NS                  =
| long_d                  = 24.44221
| long_m                  =
| long_s                  =
| long_EW                 =
| highest                 =
| highest_location        =
| highest_region          =
| highest_country         =
| highest_elevation       =
| highest_lat_d           =
| highest_lat_m           =
| highest_lat_s           =
| highest_lat_NS          =
| highest_long_d          =
| highest_long_m          =
| highest_long_s          =
| highest_long_EW         =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                  =
| length_orientation      =
| width                   =
| width_orientation       =
| height                  =
| area                    =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population              =
| population_date         =
| population_note         =
| population_density      =
| population_density_note =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public                  =
| access                  =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| timezone_DST            = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
| utc_offset_DST          = +3
| postal_code             =
| area_code               =
| code                    =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                    =
| free_type               =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                     = {{Kartposition Finland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption             = Läge i Finland
| map_locator             = Finland
| map_locator_x           =
| map_locator_y           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes               =
| timezone_label          = Europe/Helsinki
| geonames                = 10060878
}}

'''Kurikka''' är <!--T.ISL-->en [[ö (landområde)|ö]] i [[Finland]].<ref name = "gn10060878"/>   Den ligger i kommunen [[Brahestad]] i den [[Ekonomisk region (Finland)|ekonomiska regionen]] <!--ADM2--> [[Brahestads ekonomiska region]]  och landskapet <!--ADM1-->[[Norra Österbotten]], i den centrala delen av landet, {{formatnum:500}} km norr om huvudstaden [[Helsingfors]].
== Källor ==

<references>
<ref name = "gn10060878">[{{Geonameslänk|gnid=10060878|name=kurikka}} Kurikka] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2015-02-11; databasdump nerladdad 2016-04-24</ref>

</references>

[[Kategori:Öar i Brahestad]]
[[Kategori:Finländska öar i Bottenviken]]

Landskap: Norra Österbotten

Ekonomisk region: Brahestads ekonomiska region

Kommun: Brahestad


text:
# Karel van Mander den yngste
Karel van Mander den yngste, född omkring 1610 i Delft, död 1670 i Köpenhamn, var en nederländsk historie- och porträttmålare, son till Karel van Mander den yngre.
van Mander åtföljde som barn modern, då hon efter mannens död begav sig till Köpenhamn för att indriva sina innestående fordringar för av mannen levererade tapeter. Sannolikt sändes den unge Karel av Kristian IV till Holland för att där utbilda sig till målare (år 1635 målade han där skalden Vondels porträtt), och han studerade senare med offentligt understöd i Italien. Hemkommen till Köpenhamn, där modern bosatt sig, blev han hovmålare, fick många beställningar, i synnerhet på porträtt, exempelvis av Kristian IV, många förträffliga, duktigt utförda bilder, som ger en god föreställning om den folkkäre monarkens storslagna personlighet, av Danmarks dåtida ädlingar, lärde och krigare, och så vidre. Dessa porträtt utmärks av solida egenskaper, men många av dem förväxlas sannolikt ännu med hans begåvade svågers, Abraham Wuchters arbeten. Mindre lyckad var han som historiemålare. Hans konstutövning inbragte honom emellertid förmögenhet, och han köpte sig vid Østergade en fastighet, där han höll gästgiveri för förnäma resande. van Mander var liksom farfadern författare, men inskränkte sig till att på vers och prosa sjunga tobakens lov.

wikiname: svwiki

title: Karel van Mander den yngste

in_language: sv

wikitext:
[[Fil:Kunstneren med sin familie.jpg|miniatyr|Karel van Mander den yngste med sin familj.]]
'''Karel van Mander den yngste''', född omkring [[1610]] i [[Delft]], död [[1670]] i [[Köpenhamn]], var en [[Nederländerna|nederländsk]] [[historiemålare|historie-]] och [[porträttmålare]], son till [[Karel van Mander den yngre]].

van Mander åtföljde som barn modern, då hon efter mannens död begav sig till Köpenhamn för att indriva sina innestående fordringar för av mannen levererade [[tapeter]]. Sannolikt sändes den unge Karel av [[Kristian IV]] till Holland för att där utbilda sig till målare (år [[1635]] målade han där skalden [[Vondel]]s porträtt), och han studerade senare med offentligt understöd i [[Italien]]. Hemkommen till Köpenhamn, där modern bosatt sig, blev han [[hovmålare]], fick många beställningar, i synnerhet på porträtt, exempelvis av Kristian IV, många förträffliga, duktigt utförda bilder, som ger en god föreställning om den folkkäre monarkens storslagna personlighet, av Danmarks dåtida ädlingar, lärde och krigare, och så vidre. Dessa porträtt utmärks av solida egenskaper, men många av dem förväxlas sannolikt ännu med hans begåvade svågers, [[Abraham Wuchters]] arbeten. Mindre lyckad var han som historiemålare. Hans konstutövning inbragte honom emellertid förmögenhet, och han köpte sig vid [[Østergade]] en fastighet, där han höll [[gästgiveri]] för förnäma resande. van Mander var liksom [[Karel van Mander den äldre|farfadern]] [[författare]], men inskränkte sig till att på [[poesi|vers]] och [[prosa]] sjunga [[tobaken]]s lov.

{{commonsbox|Karel van Mander (III)}}

== Källor ==

* {{ugglan|artikel=Mander, 3. K. v. M. d. yngste|url=https://runeberg.org/nfbq/0395.html}}

{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Mander, Karel van 03}}

[[Kategori:Nederländska historiemålare]]
[[Kategori:Nederländska porträttmålare]]
[[Kategori:Personer i Danmark under 1600-talet]]
[[Kategori:Personer från Delft]]
[[Kategori:Födda 1610]]
[[Kategori:Avlidna 1670]]
[[Kategori:Män]]


text:
# Limnophora elegans
Limnophora elegans är en tvåvingeart som beskrevs av Macquart 1843. Limnophora elegans ingår i släktet Limnophora och familjen husflugor.
Artens utbredningsområde är Guyana. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Limnophora elegans

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Limnophora elegans''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Husflugor]]
| familia = Muscidae
| genus_sv =
| genus = [[Limnophora]]
| species_sv =
| species = '''Limnophora elegans'''
| taxon = Limnophora elegans
| taxon_authority = Macquart, 1843
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Limnophora elegans'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av Macquart 1843. ''Limnophora elegans'' ingår i [[släkte]]t ''[[Limnophora]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[husflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Guyana]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/limnophora+elegans/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Husflugor]]
[[Kategori:Limnophora|elegans]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Husflugor · Muscidae

Släkte: Limnophora

Art: Limnophora elegans

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Macquart, 1843


text:
# Trettonde söndagen efter trefaldighet
Trettonde söndagen efter trefaldighet är en av söndagarna i "kyrkans vardagstid". Den här söndagen brukar kallas diakonins dag, och kollekten går till diakonala ändamål.
Den infaller 21 veckor efter påskdagen. Den liturgiska färgen är grön.
Temat för dagens bibeltexter enligt evangelieboken är Medmänniskan:, och en välkänd text är liknelsen om den barmhärtige samariern ur Lukasevangeliet, där också det dubbla kärleksbudet återges. Hit hör också den så kallade gyllene regeln, som står i Matteusevangeliet:
Allt vad ni vill att människorna skall göra för er, det skall ni också göra för dem.

## Svenska kyrkan

### Texter
Söndagens tema enligt 2003 års evangeliebok är Medmänniskan. De bibeltexter som används för att belysa dagens tema är:
| Första årgången                                                               | Andra årgången                                                        | Tredje årgången                                             | Psaltarpsalm      |
| Första Moseboken 4:8-12 Första Johannesbrevet 4:7-10 Lukasevangeliet 10:23-37 | Femte Moseboken 15:7-11 Romarbrevet 13:8-10 Matteusevangeliet 5:38-48 | Jeremia 38:7-13 Romarbrevet 12:16-21 Matteusevangeliet 7:12 | Psaltaren 103:1-6 |

### Fotnoter
1. ↑  ”Trettonde söndagen efter trefaldighet - diakonins dag”. Svenska kyrkan. https://www.svenskakyrkan.se/troochandlighet/kyrkoarets-bibeltexter?helgdag=65. Läst 27 november 2015.
2. ↑   Den svenska psalmboken med tillägg. Stockholm: Verbum. 2005. sid. 1511–1514. Libris ht7wjxh8f3k4gcqk. ISBN 978-91-526-5515-3

title: Trettonde söndagen efter trefaldighet

wikitext:
{{Faktamall högtid
|titel=Trettonde söndagen efter trefaldighet
|bild=
|bildtext=
|typ=[[Kristendom|Kristen]] [[helg]]
|datum=21 veckor efter [[påskdagen]]
|geografi och firare=[[Kristendom|Kristna]], [[världen|hela världen]]
|period=
|anledning=
|traditioner=[[Gudstjänst]]er
|allmän helgdag=
|allmän flaggdag=
|andra namn=
|tidigare namn=
}}
'''Trettonde söndagen efter trefaldighet''' är en av söndagarna i "kyrkans vardagstid". Den här söndagen brukar kallas '''[[diakoni]]ns dag''', och kollekten går till diakonala ändamål.

Den infaller 21 veckor efter [[påskdagen]]. Den [[liturgisk färg|liturgiska färgen]] är grön.

Temat för dagens bibeltexter enligt [[evangeliebok]]en är '''Medmänniskan'''<ref>{{webbref|url=https://www.svenskakyrkan.se/troochandlighet/kyrkoarets-bibeltexter?helgdag=65|titel=Trettonde söndagen efter trefaldighet - diakonins dag|utgivare=Svenska kyrkan|språk=svenska|hämtdatum=27 november 2015}}</ref>:, och en välkänd text är liknelsen om [[den barmhärtige samariern]] ur [[Lukasevangeliet]], där också det [[dubbla kärleksbudet]] återges. Hit hör också den så kallade [[gyllene regeln]], som står i [[Matteusevangeliet]]:
:;Allt vad ni vill att människorna skall göra för er, det skall ni också göra för dem.

==Svenska kyrkan==
===Texter===
Söndagens tema enligt [[2003 års evangeliebok]] är Medmänniskan. De bibeltexter som används för att belysa dagens tema är:<ref>{{bokref |titel=Den svenska psalmboken med tillägg |år=2005  |utgivare=Verbum |utgivningsort=Stockholm |libris=ht7wjxh8f3k4gcqk |isbn=978-91-526-5515-3 |sid=1511–1514 }}</ref>

{| border="0" "
|----- valign="top"
| width="29%" |
:    Första [[Årgång (Svenska kyrkan)|årgången]]
| width="29%" |
:    Andra årgången
| width="29%" |
:    Tredje årgången
|
:   [[Psaltaren|Psaltarpsalm]]
|-----
| width="29%" |
:   [[Första Moseboken]] 4:8-12
:   [[Första Johannesbrevet]] 4:7-10
:   [[Lukasevangeliet]] 10:23-37
| width="29%" |
:   [[Femte Moseboken]] 15:7-11
:   [[Romarbrevet]] 13:8-10
:   [[Matteusevangeliet]] 5:38-48
| width="29%" |
:   [[Jeremia]] 38:7-13
:   [[Romarbrevet]] 12:16-21
:   [[Matteusevangeliet]] 7:12
|
:   [[Psaltaren]] 103:1-6
|}

{{Navbox with columns
| name  = Trettonde söndagen efter trefaldighet
| title = [[Kyrkoåret inom Svenska kyrkan]]
| titlestyle = background: #ffec8b;
| colwidth = 20%
| colstyle = text-align: center
| state =uncollapsed
| above = ''' Trettonde söndagen efter trefaldighet '''
| abovestyle = background: #ffec8b;
| col1  =
| col2  = Föregående dag:
 '''[[ Tolfte söndagen efter trefaldighet ]]'''
 '' Friheten i Kristus ''
| col3  = Söndag
'' Medmänniskan ''
| col4  = Nästa dag:
 '''[[ Fjortonde söndagen efter trefaldighet ]]'''
 '' Enheten i Kristus ''
| col5 =
| below = '' Utgår om annan helgdag infaller samtidigt ''
| belowstyle = background: #ffec8b;
}}

== Se även ==
*[[Kyrkoåret]]

==Källor==
===Fotnoter===
<references/>

==Externa länkar==
*[http://www.bibeln.se Bibeln på nätet]

[[Kategori:Kyrkoåret]]
[[Kategori:Söndag]]
[[Kategori:Diakoni]]

title: Trettonde söndagen efter trefaldighet

Typ: Kristen helg

Datum: 21 veckor efter påskdagen

Geografi och firare: Kristna, hela världen

Traditioner: Gudstjänster


text:
# Rödkallens kapell
Rödkallens kapell är en kyrkobyggnad på ön Rödkallen i Luleå ytterskärgård. Den tillhör Nederluleå församling i Luleå stift. Kapellet uppfördes på 1760-talet.

## Kyrkobyggnaden
De små timrade kapellen i Luleå skärgård har i historiska tider bekräftat Guds närvaro i yttersta havet. Det timrade kapellet på Rödkallen uppfördes av fiskare från Karlö och Luleå stad på 1760-talet. Dess tak användes som lotsutkik innan fyren byggdes. Den gamla lotsstugan vid kapellet vittnar om denna tid. Länge ägdes kapellet av Lotsverket, men överlämnades 1974 till Nederluleå församling. En gång varje sommar hålls en gudstjänst i kapellet.

title: Rödkallens kapell

wikitext:
{{Infobox kyrka
| namn           = Rödkallens kapell
| bild           = Nederluleå, Rödkallens Fiskekapell - KMB - 16000200150856.jpg
| bildtext       =
| extra bild     =
| extra bildtext =
| lat_d  = 65 | lat_m  = 19 | lat_s  =2.72 | lat_NS  = N
| long_d = 22 | long_m = 21 | long_s = 55.41 | long_EW = E
| flagga         = auto
| land           = Sverige
| plats          = [[Rödkallen]]
| ort            = [[Luleå]]
| församling     = [[Nederluleå församling]]
| stift          = [[Luleå stift]]
| län            = [[Norrbottens län]]
| trossamfund    = [[Svenska kyrkan]]
| invigd år      = Runt 1760
| webbplats      =
| bbr            =
}}

'''Rödkallens kapell''' är en [[kyrkobyggnad]] på ön [[Rödkallen]] i [[Luleå skärgård|Luleå ytterskärgård]]. Den tillhör [[Nederluleå församling]] i [[Luleå stift]]. Kapellet uppfördes på 1760-talet.<ref name="SK">{{webbref|url=http://svenskakyrkan.se/nederlulea/rodkallens-kapell|titel=svenska kyrkan, Rödkallens kapell|hämtdatum=27 augusti 2014}}</ref>

==Kyrkobyggnaden==
De små timrade kapellen i Luleå skärgård har i historiska tider bekräftat Guds närvaro i yttersta havet. Det timrade kapellet på Rödkallen uppfördes av fiskare från Karlö och [[Luleå|Luleå stad]] på 1760-talet. Dess tak användes som lotsutkik innan fyren byggdes. Den gamla lotsstugan vid kapellet vittnar om denna tid. Länge ägdes kapellet av [[Lotsverket]], men överlämnades 1974 till Nederluleå församling. En gång varje sommar hålls en gudstjänst i kapellet.<ref name="SK"/>

== Källor ==
<references/>

==Externa länkar==
*{{commonscat}}

{{kyrkor i Luleå kommun}}
[[Kategori:Kyrkobyggnader i Luleå stift]]
[[Kategori:Kyrkobyggnader i Luleå kommun]]
[[Kategori:Kyrkobyggnader invigda 1760]]
[[Kategori:1760 i Sverige]]

Land: Sverige

Län: Norrbottens län

Ort: Luleå

Trossamfund: Svenska kyrkan

Stift: Luleå stift

Församling: Nederluleå församling

Plats: Rödkallen

Invigd: Runt 1760


text:
# Anne-Marie Rindom
Anne-Marie Rindom, född 14 juni 1991, en dansk seglare.

## Karriär
Vid olympiska sommarspelen 2016 i Rio de Janeiro tog Rindom brons i Laser Radial. I samma klass tog hon guld vid olympiska sommarspelen 2020 i Tokyo.

title: Anne-Marie Rindom

wikitext:
{{Faktamall biografi WD}}
{{MedaljStart}}
{{MedaljSport|[[Segling]], damer}}
{{MedaljLand|Norge}}
{{MedaljOS|sommar|segling}}
{{MedaljBrons|[[Segling vid olympiska sommarspelen 2016|Rio de Janeiro 2016]]|[[Damernas laser radial i segling vid olympiska sommarspelen 2016|Laser Radial]]}}
{{MedaljGuld|[[Segling vid olympiska sommarspelen 2020|Tokyo 2020]]|[[Damernas laser radial i segling vid olympiska sommarspelen 2020|Laser Radial]]}}

{{MedaljVM}}
{{MedaljSilver|Santo Antonio 2008|[[Europajolle]]}}
{{MedaljGuld|Brest 2009|Europajolle}}
{{MedaljGuld|Al-Musannah 2015|[[Laser Radial]]}}
{{MedaljBrons|Nuevo Vallarta 2016|Laser Radial}}
{{MedaljBrons|Århus 2018|Laser Radial}}
{{MedaljGuld|Kemah 2022|Laser Radial}}
{{MedaljBrons|Haag 2023|Laser Radial}}
{{MedaljGuld|[[Världsmästerskapen i ILCA 6 2024|Mar del Plata 2024]]|[[ILCA 6]]}}
{{MedaljSlut}}
'''Anne-Marie Rindom''', född 14 juni 1991, en dansk seglare.<ref>{{Webbref|titel=Olympedia – Anne-Marie Rindom|url=https://www.olympedia.org/athletes/122912|verk=www.olympedia.org|hämtdatum=2024-04-23}}</ref>

== Karriär ==
Vid [[olympiska sommarspelen 2016]] i [[Rio de Janeiro]] tog Rindom brons i [[Laser Radial]]. I samma klass tog hon guld vid [[olympiska sommarspelen 2020]] i [[Tokyo]].<ref>{{Webbref|titel=Anne-Marie Rindom er olympisk mester: Drama på vandet sikrer dansk guldmedalje|url=https://www.dr.dk/sporten/ol/anne-marie-rindom-er-olympisk-mester-drama-paa-vandet-sikrer-dansk-guldmedalje|verk=DR|datum=2021-08-01|hämtdatum=2024-04-23|språk=da-DK}}</ref><ref>{{Webbref|titel=Anne-Marie Rindom vinder bronze ved OL|url=https://www.tvsyd.dk/ol-i-rio-2016/anne-marie-rindom-vinder-bronze-ved-ol|verk=TV SYD|hämtdatum=2024-04-23|språk=da|författare=Af Ole Møller 16 aug. 2016|författare2=kl 18:39 Artiklen er mere end 30 dage gammel}}</ref>

== Referenser ==
<references />

{{STANDARDSORTERING:Rindom, Anne-Marie}}
[[Kategori:Danska seglare]]
[[Kategori:Danska olympiska guldmedaljörer]]
[[Kategori:Danska olympiska silvermedaljörer]]
[[Kategori:Danska olympiska bronsmedaljörer]]
[[Kategori:Olympiska bronsmedaljörer 2016]]
[[Kategori:Olympiska guldmedaljörer 2020]]
[[Kategori:Olympiska silvermedaljörer 2024]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Danmark]]
[[Kategori:Tävlande i segling vid olympiska sommarspelen 2012]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Danmark]]
[[Kategori:Tävlande i segling vid olympiska sommarspelen 2016]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 2020 från Danmark]]
[[Kategori:Tävlande i segling vid olympiska sommarspelen 2020]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 2024 från Danmark]]
[[Kategori:Tävlande i segling vid olympiska sommarspelen 2024]]
[[Kategori:Världsmästare i segling]]
[[Kategori:Födda 1991]]
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Danska idrottare under 2000-talet]]

Född: 14 juni 1991 (33 år) · Søllerød, Danmark

Medborgare i: Konungariket Danmark

Utbildad vid: Århus universitet · Horsens gymnasium, 2011

Sysselsättning: Seglare

title: Olympiska spel

Brons: Rio de Janeiro 2016 · Laser Radial

Guld: Tokyo 2020 · Laser Radial

title: Världsmästerskap

Silver: Santo Antonio 2008 · Europajolle

Guld:
Brest 2009 · Europajolle
Al-Musannah 2015 · Laser Radial
Kemah 2022 · Laser Radial
Mar del Plata 2024 · ILCA 6

Brons:
Nuevo Vallarta 2016 · Laser Radial
Århus 2018 · Laser Radial
Haag 2023 · Laser Radial


text:
# Turbicellepora truncatorostris
Turbicellepora truncatorostris är en mossdjursart som först beskrevs av Ferdinand Canu och Ray Smith Bassler 1930.  Turbicellepora truncatorostris ingår i släktet Turbicellepora och familjen Celleporidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Turbicellepora truncatorostris

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|mossdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Turbicellepora truncatorostris''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Mossdjur]]
| phylum = Bryozoa
| classis_sv =
| classis = [[Gymnolaemata]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Cheilostomatida]]
| familia_sv =
| familia = [[Celleporidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Turbicellepora]]
| species_sv =
| species = '''Turbicellepora truncatorostris'''
| taxon = Turbicellepora truncatorostris
| taxon_authority = (Canu & Bassler, 1930)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Turbicellepora truncatorostris'''''<ref name = "COL"/> är en [[mossdjur|mossdjurs]]art som först beskrevs av [[Ferdinand Canu]] och [[Ray Smith Bassler]] 1930.  ''Turbicellepora truncatorostris'' ingår i [[släkte]]t ''[[Turbicellepora]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Celleporidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/turbicellepora+truncatorostris/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''WoRMS Bryozoa: World Marine Bryozoa Database''. Bock P. & Gordon D., 2010-12-10</ref>
</references>

[[Kategori:Mossdjur]]
[[Kategori:Turbicellepora|truncatorostris]]

title: Systematik

Stam: Mossdjur · Bryozoa

Klass: Gymnolaemata

Ordning: Cheilostomatida

Familj: Celleporidae

Släkte: Turbicellepora

Art: Turbicellepora truncatorostris

title: Vetenskapligt namn

Auktor: (Canu & Bassler, 1930)


text:
# Zamarada cydippe
Zamarada cydippe är en fjärilsart som beskrevs av Claude Herbulot 1954. Zamarada cydippe ingår i släktet Zamarada och familjen mätare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Zamarada cydippe

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Zamarada cydippe''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Mätare]]
| familia = Geometridae
| genus_sv =
| genus = [[Zamarada]]
| species_sv =
| species = '''Zamarada cydippe'''
| taxon = Zamarada cydippe
| taxon_authority = [[Claude Herbulot|Herbulot]] 1954
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Geometroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Zamarada cydippe'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Claude Herbulot]] 1954. ''Zamarada cydippe'' ingår i [[släkte]]t ''[[Zamarada]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[mätare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/zamarada+cydippe/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Zamarada cydippe|''Zamarada cydippe''}}

[[Kategori:Mätare]]
[[Kategori:Zamarada|cydippe]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Geometroidea

Familj: Mätare · Geometridae

Släkte: Zamarada

Art: Zamarada cydippe

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Herbulot 1954


text:
# Æthelwold av East Anglia
Æthelwold av East Anglia, död 664, var en engelsk monark. Han var kung av East Anglia 654–664.

title: Æthelwold av East Anglia

wikitext:
{{Faktamall biografi WD}}

'''Æthelwold av East Anglia''', död 664, var en engelsk monark. Han var kung av East Anglia 654–664. <ref>Kirby, D. H. (2000). The Earliest English Kings (Revised ed.). London: Routledge.  {{ISBN|978-0-415-24211-0}}.</ref>

==Referenser==
<references/>

{{successionsbox
|föregångare= [[Æthelhere av East Anglia]]
|titel= Kung av East Anglia
|år= 654-664
|efterträdare= [[Ealdwulf av East Anglia]] }}

{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Æthelwold av East Anglia}}

[[Kategori:East Anglias regenter]]
[[Kategori:Födda okänt år]]
[[Kategori:Avlidna 664]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Personer i England under 600-talet]]

title: Befattning

Befattning:
King of East Anglia
Redigera Wikidata

Föräldrar: Eni of East Anglia


text:
# Solange
Solange är Willy Kyrklunds genombrottsroman, som kom ut år 1951. Den kan betecknas som en modern kärlekshistoria om drömmerskan Solange som förälskar sig i förnuftsmänniskan Hugo. Spänningen mellan huvudpersonerna är central i boken. Boken är, som de flesta av Kyrklunds romaner, mest filosofiskt av innehåll och ”tunn men tät”. Solange är Kyrklunds mest kända bok och en av hans mer lättillgängliga.

## Handling
Romanen handlar om den unga kvinnan Solange och hennes kärlek till Hugo. I början beskrivs hon som en sorglös liten flicka som älskar att dagdrömma och dansa, tills hon krockar med verkligheten i form av en bister tant som påstår att Solange ”inte kan hålla takten”. I bokens nästa avsnitt arbetar den unga kvinnan som kontorsbiträde. Hennes subjektiva drömvärld gör henne föga arbetsduglig i ett genomrationaliserat samhälle som regeras av ekonomiskt snusförnuft. Men Solange blir lycklig igen när hon förälskar sig i arbetskamraten Hugo. Fast deras livshållningar är mycket olika blir de ett par, gifter sig, får barn och lever tillsammans i ett tidstypiskt äktenskap där Solange tar hand om hem och barn medan Hugo tjänar livsuppehället. Bokens andra del visar Solanges frustrationer i äktenskapet och hennes konflikter med Hugo: konflikter mellan längtan och förnuft, radikal subjektivitet och samhällsnorm. Romanen slutar med att Solange går ut i skogen och förvandlas till "en tuva starrgräs", en metamorfos som måste tolkas som att hon tar livet av sig.

## Titeln
Romanens titel är huvudpersonens namn: Solange. I en inledande kommentar skriver berättaren att Solange är ”den älskades namn”. Det är dock inte säkert vem det är som älskar Solange: perspektivet är nog författarens och knappast Hugos. På franska betyder Solange "jord-ängel" (fr. sol-ange) vilket överensstämmer med hennes personlighet. Som ett utländskt namn antyder Solange dessutom huvudpersonens främlingskap i det svenska samhället. Kyrklund hade ett stort intresse för människor som ”inte får plats i strukturer”. Exempel utöver Solange är Medea i pjäsen Medea från Mbongo från 1966 och Polyfem som är huvudperson i romanen Polyfem förvandlad från 1964. Romanens titel tyder på teman av kärlek och känslan av att stå mellan två världar.[källa behövs]

## Tema
I Kyrklunds verk är det ofta inte handlingen som är det viktigaste, utan filosofin bakom handlingen. I Solange gestaltar Kyrklund ett av sina återkommande filosofiska teman: motsatsen mellan människan och människans villkor. En människa är, enligt Kyrklund, både en individ och samtidigt en del av den natur och det samhälle som styr henne. Naturen själv består också av motsatser som exempelvis ljus och mörker. De här motsatserna styr spänningen i Kyrklunds verk och man kan också se dem i till exempel Tvåsam.

### Solange och Hugo
Ett exempel av motsatserna i Solange är personerna som har motsatta personligheter. Solange skildras som drömmande och klumpig och när hon arbetar på ett kontor är hon likgiltig för sina prestationer. Hon försöker att glömma dagens arbete. Den verklighet som representeras av hennes arbete och stadsmiljön kallas för ”kvällsminnen”. Den står i stor kontrast till söndagsminnena, det tillstånd som Solange alltid vill leva i. Solanges förhållande till sitt arbete beskrivs samtidigt realistiskt och ironiskt:
| ”                           | Färgband finns i lådan. Hon famlade över bordet till vänster, där låg ingenting. Mitt på bordet låg en stor bunt papper. Jag borde kanske byta färgband, tänkte hon. Jag måste skynda mig, jag måste försöka skynda mig, om jag lovar mig själv att skynda mig...att byta färgband är snart gjort, men det behövs nog inte än. Den fjärde väggen i rummet är av glas. | „ |
| – Kyrklund, Solange, s. 85. |                                                                                |   |

Hugo beskrivs inte lika utförligt. Han talar sällan om sina känslor. Ett signifikant undantag är när han berättar för Solange om sin barndom: Han hävdar att han aldrig har varit barn. Han berättar också om när han uppfann en trollstav: När trollstaven inte kunde skapa de pengar som familjen behövde, förlorade han sitt förtroende i trollkonsten.
Solange är en symbol för konsten och drömmen: hon vill ”hålla dröm och sårbarhet levande” men hon är fångad i den rationella världen fylld av ”femtiotalsvardagens praktiska realiteter”. Hugo står för den här rationaliteten och följer ”underkastelsens strategi” medan han har gett upp sina drömmar. Han har en ”självförnekande överlevnadshållning”.
De motsatta polerna som man ser i personerna längtar efter att komma nära varandra och försöker att överbrygga klyftan mellan dem. Även om det finns stora motsatser i Kyrklunds verk, så leks det också med motsatserna. Detta yttrar sig i boken Solange t.ex. i motsatsen mellan Solanges vilja att leva och Hugos vilja att överleva. Den här motsatsen ser man i den här dialogen mellan Solange (som talar först) och Hugo:
| ”                           | - Men jag vill leva! inte överleva - jag vill leva mitt liv, mitt enda liv! - Det är ingalunda du som lever ditt liv. Det är livet som lever dig. Och när du är slutlevad så går livet vidare. | „ |
| – Kyrklund, Solange, s. 96. |                                                                                |   |

### Självbiografiska aspekter
Willy Kyrklund kämpade för att forma sitt liv, gående mot de strukturer i samhället som hindrar en: kön, klass, men också språk, som kan sällan uttrycka exakt vad man vill säga. Den kamp kämpar också Solange, när hon, som livstörstig ung kvinna, förälskar sig i realisten Hugo. Solange vill leva, men Hugo vill bara överleva.

## Stil och genre

### Stil och struktur
Spänningarna på den tematiska nivån ser man också i romanens stil och struktur. Romanen består av tre huvuddelar: en första mer realistisk del om Hugo och Solange, en andra del om "det som icke hände", och en kortare del som liknar första delen. Första delen är stilmässigt hellre konventionell och realistisk. Andra delen däremot innebär en klyfta mellan det som berättas och det som är subtexten. Den är också full av språk- och stilexperiment. Det finns alltså en spänning mellan de två stora delarna: mellan konventionen och stilexperimentet. Dessutom spåras det en ironi i förhållandet mellan berättelsen och berättarens kommentarer. Delarna ett och två inleds av en kommentar om det som kommer att hända och på slutet av romanen finns det en kommentar till. Kommentaren på den andra delen av romanen är den mest ironiska då den säger att det som ska berättas inte har hänt.

### Genre
Motsatserna som hittas i bokens tema, leder till en dubbelhet som man också kan hitta i bokens genre. Fast den kallas roman står Solange på gränsen mellan olika genrer. Kyrklund leker med genrekonventionerna. Han överbrygger klyftan mellan de olika traditionella genrerna. Romanen är dramatisk både genom strukturen (den är uppbyggt i tre delar, som kan synas som akter) och genom andra delens dialogiska form. De poetiska elementen i romanen kan man se i den lekfulla gestaltningen av språket som exempelvis:
| ”                            | Tomtebolycka i eget bo är livets a och o. Tomtebolycka må ingen förtycka vårt liv skall smycka. | „ |
| – Kyrklund, Solange, s. 112. |                                                                                |   |

Rimmet, som leder tanken till poesin, bryter här mot berättelsens episka flöde. Det motsatta förhållandet kan man hitta i följande exempel:
| ”                            | (när dolkyxan grinar mot din hals då skrattar du icke när dolkyxan) | „ |
| – Kyrklund, Solange, s. 129. |                                                                     |   |

Berättelsen får här den yttre formen av en dikt utan att språket samtidigt gestaltas med hjälp av rytm och rim.

### Intertextualitet
Som i många andra verk bygger Kyrklund också i Solange sin berättelse på andra texter för att uppnå en ironisk effekt. Jesu liknelse om de visa och de fåvitska jungfrurna är ett exempel. Gud föredrar de visa jungfrurna, som är förutseende och väntar hela natten tålmodigt på frälsaren. Men Solange tänker inte så, hon vill vara fri att gå vart hon än vill.

title: Solange

wikitext:
{{för|artisten|Solange Knowles}}
{{Bokfakta
|titel = Solange
|bild =
|bildbredd =
|bildtext =
|författare = [[Willy Kyrklund]]
|otitel =
|ospråk = Svenska
|översättare =
|illustratör =
|omslagsbild =
|land =
|ämne =
|genre =
|förlag = Albert Bonniers
|år = 1951
|sv_år =
|typ =
|sidor =
|vikt =
|mått =
|isbnp =
|isbni =
|huvudpersoner = Solange, Hugo
|utmärkelser =
|kuriosa =
|seriens_namn =
|del_av_serien =
|föregås_av =
|efterföljs_av =
}}
'''Solange''' är [[Willy Kyrklund]]s genombrottsroman, som kom ut år [[Litteraturåret 1951|1951]]. Den kan betecknas som en modern kärlekshistoria om drömmerskan Solange som förälskar sig i förnuftsmänniskan Hugo. Spänningen mellan huvudpersonerna är central i boken. Boken är, som de flesta av Kyrklunds romaner, mest filosofiskt av innehåll och ”tunn men tät”.<ref name="sverigesradio1">Hermansson, 2009 [http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=1273&artikel=2934775 "Willy Kyrklund - en motvalls författare lämnar jordelivet" (Sveriges Radio)]</ref> ''Solange'' är Kyrklunds mest kända bok<ref name="autogenerated1">Floman, 2009 [http://www.sls.fi/blf/artikel.php?id=9562 Willy Kyrklund i Biografiskt Lexikon för Finland] {{Wayback|url=http://www.sls.fi/blf/artikel.php?id=9562 |date=20110517232958 }}</ref> och en av hans mer lättillgängliga.<ref name="autogenerated2">Olsson, Ulf: "Willy Kyrklunds ironi", i Lars Lönnroth/Sven Delblanc (Hg.); ''Den svenska litteraturen'', Bd. 6, s. 36-40.</ref>

== Handling ==
[[Roman]]en handlar om den unga kvinnan Solange och hennes kärlek till Hugo. I början beskrivs hon som en sorglös liten flicka som älskar att dagdrömma och dansa, tills hon krockar med verkligheten i form av en bister tant som påstår att Solange ”inte kan hålla takten”.<ref>Kyrklund, ''Solange'', s. 78.</ref> I bokens nästa avsnitt arbetar den unga kvinnan som kontorsbiträde. Hennes subjektiva drömvärld gör henne föga arbetsduglig i ett genomrationaliserat samhälle som regeras av ekonomiskt snusförnuft.<ref name="autogenerated1998">Norlén, Paul. 1998. Textens villkor: a study of Willy Kyrklund’s prose fiction. Stockholm: Almqvist och Wiksell International.</ref> Men Solange blir lycklig igen när hon förälskar sig i arbetskamraten Hugo. Fast deras livshållningar är mycket olika blir de ett par, gifter sig, får barn och lever tillsammans i ett tidstypiskt äktenskap där Solange tar hand om hem och barn medan Hugo tjänar livsuppehället. Bokens andra del visar Solanges frustrationer i äktenskapet och hennes konflikter med Hugo: konflikter mellan längtan och förnuft, radikal [[subjektivitet]] och samhällsnorm.<ref name="autogenerated1998"/> Romanen slutar med att Solange går ut i skogen och förvandlas till "en tuva starrgräs",<ref name=Solange139>Kyrklund, ''Solange'', s. 139.</ref> en [[Metamorfos (mytologi)|metamorfos]] som måste tolkas som att hon tar livet av sig.<ref name=Solange139/>

== Titeln ==
Romanens titel är huvudpersonens namn: Solange. I en inledande kommentar skriver berättaren att Solange är ”den älskades namn”.<ref>Kyrklund, ''Solange'', s. 76.</ref> Det är dock inte säkert vem det är som älskar Solange: perspektivet är nog författarens och knappast Hugos.<ref name="sverigesradio1"/> På franska betyder Solange "jord-ängel" (fr. ''sol''-''ange'') vilket överensstämmer med hennes personlighet.<ref name="autogenerated1998"/> Som ett utländskt namn antyder Solange dessutom huvudpersonens främlingskap i det svenska samhället. Kyrklund hade ett stort intresse för människor som ”inte får plats i strukturer”.<ref name="sverigesradio1"/> Exempel utöver Solange är Medea i pjäsen ''[[Medea från Mbongo]]'' från 1966 och Polyfem som är huvudperson i romanen ''[[Polyfem förvandlad]]'' från 1964. Romanens titel tyder på teman av kärlek och känslan av att stå mellan två världar.{{Källa behövs|månad=2012-01}}

== Tema ==
[[Fil:Willy Kyrklund.jpg|miniatyr|höger|235px|Författaren av romanen ''Solange'', Willy Kyrklund, omkring 1960.]]
I Kyrklunds verk är det ofta inte handlingen som är det viktigaste, utan filosofin bakom handlingen. I Solange gestaltar Kyrklund ett av sina återkommande filosofiska teman: motsatsen mellan ''människan'' och ''människans villkor''.<ref name="autogenerated1986">Olsson, Ulf. 1986. "Den rätta texten?", ''BLM'' 55:5, s:303-308.</ref><ref name="autogenerated3">Norlén, Paul. 1998. Textens villkor: a study of Willy Kyrklund’s prose fiction. Stockholm: Almqvist och Wiksell International. s:111</ref> En människa är, enligt Kyrklund, både en individ och samtidigt en del av den natur och det samhälle som styr henne. Naturen själv består också av motsatser som exempelvis ljus och mörker. De här motsatserna styr spänningen i Kyrklunds verk och man kan också se dem i till exempel ''[[Tvåsam]]''.<ref name="autogenerated3"/>

=== Solange och Hugo ===
Ett exempel av motsatserna i ''Solange'' är personerna som har motsatta personligheter.<ref name="autogenerated1998"/> Solange skildras som drömmande och klumpig och när hon arbetar på ett kontor är hon likgiltig för sina prestationer. Hon försöker att glömma dagens arbete. Den verklighet som representeras av hennes arbete och stadsmiljön kallas för ”kvällsminnen”.<ref name="autogenerated1998"/> Den står i stor kontrast till söndagsminnena, det tillstånd som Solange alltid vill leva i.<ref name="autogenerated1998"/> Solanges förhållande till sitt arbete beskrivs samtidigt realistiskt och ironiskt:
{{citat|Färgband finns i lådan. Hon famlade över bordet till vänster, där låg ingenting. Mitt på bordet låg en stor bunt papper. Jag borde kanske byta färgband, tänkte hon. Jag måste skynda mig, jag måste försöka skynda mig, om jag lovar mig själv att skynda mig...att byta färgband är snart gjort, men det behövs nog inte än. Den fjärde väggen i rummet är av glas.|Kyrklund, ''Solange'', s. 85.}}

Hugo beskrivs inte lika utförligt. Han talar sällan om sina känslor. Ett signifikant undantag är när han berättar för Solange om sin barndom: Han hävdar att han aldrig har varit barn. Han berättar också om när han uppfann en trollstav: När trollstaven inte kunde skapa de pengar som familjen behövde, förlorade han sitt förtroende i trollkonsten.<ref>Kyrklund, ''Solange'', s. 100.</ref>

Solange är en [[symbol]] för konsten och drömmen: hon vill ”hålla dröm och sårbarhet levande” men hon är fångad i den rationella världen fylld av ”femtiotalsvardagens praktiska realiteter”.<ref>{{Webbref |författare = Willy Kyrklund|url = http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=1273&artikel=2934775|titel = En motvalls författare lämnar jordelivet (sveriges radio)|utgivare = Sverigesradio.se|datum = |hämtdatum = 4 juli 2011}}</ref> Hugo står för den här rationaliteten<ref name="sverigesradio1"/> och följer ”underkastelsens strategi” medan han har gett upp sina drömmar. Han har en ”självförnekande överlevnadshållning”.<ref name="autogenerated1"/><ref name="autogenerated1998"/>

De motsatta polerna som man ser i personerna längtar efter att komma nära varandra och försöker att överbrygga klyftan mellan dem.<ref name="autogenerated3"/> Även om det finns stora motsatser i Kyrklunds verk, så leks det också med motsatserna. Detta yttrar sig i boken Solange t.ex. i motsatsen mellan Solanges vilja att leva och Hugos vilja att överleva.<ref name="autogenerated1998"/> Den här motsatsen ser man i den här dialogen mellan Solange (som talar först) och Hugo:

{{citat|-  Men jag vill leva! inte överleva - jag vill leva mitt liv, mitt enda liv!
-  Det är ingalunda du som lever ditt liv. Det är livet som lever dig. Och när du är slutlevad så går livet vidare.|Kyrklund, ''Solange'', s. 96.}}

=== Självbiografiska aspekter ===
Willy Kyrklund kämpade för att forma sitt liv, gående mot de strukturer i samhället som hindrar en: kön, klass, men också språk, som kan sällan uttrycka exakt vad man vill säga.<ref name="sverigesradio1"/> Den kamp kämpar också Solange, när hon, som livstörstig ung kvinna, förälskar sig i realisten Hugo. Solange vill leva, men Hugo vill bara överleva.

== Stil och genre ==
=== Stil och struktur ===
Spänningarna på den tematiska nivån ser man också i romanens stil och struktur. Romanen består av tre huvuddelar: en första mer realistisk del om Hugo och Solange, en andra del om "det som icke hände",<ref>Kyrklund, ''Solange'', s. 108.</ref> och en kortare del som liknar första delen. Första delen är stilmässigt hellre konventionell och realistisk. Andra delen däremot innebär en klyfta mellan det som berättas och det som är subtexten.<ref name="autogenerated4">Norlén, Paul. 1998. Textens villkor: a study of Willy Kyrklund’s prose fiction. Stockholm: Almqvist och Wiksell International. s. 117.</ref> Den är också full av språk- och stilexperiment. Det finns alltså en spänning mellan de två stora delarna: mellan konventionen och stilexperimentet.<ref>Norlén, Paul. 1998. Textens villkor: a study of Willy Kyrklund’s prose fiction. Stockholm: Almqvist och Wiksell International. s. 112.</ref> Dessutom spåras det en [[ironi]] i förhållandet mellan berättelsen och [[berättare]]ns kommentarer.<ref name="autogenerated2"/><ref name="autogenerated4"/> Delarna ett och två inleds av en kommentar om det som kommer att hända och på slutet av romanen finns det en kommentar till. Kommentaren på den andra delen av romanen är den mest ironiska då den säger att det som ska berättas inte har hänt.<ref name="autogenerated4"/>

=== Genre ===
Motsatserna som hittas i bokens tema, leder till en dubbelhet som man också kan hitta i bokens [[genre]]. Fast den kallas [[roman]] står Solange på gränsen mellan olika genrer.<ref name="autogenerated1986"/> Kyrklund leker med genrekonventionerna. Han överbrygger klyftan mellan de olika traditionella genrerna. Romanen är [[dramatik|dramatisk]] både genom strukturen (den är uppbyggt i tre delar, som kan synas som [[akt (teater)|akter]]) och genom andra delens [[dialog]]iska form. De [[lyrik|poetiska]] elementen i romanen kan man se i den lekfulla gestaltningen av språket som exempelvis: {{citat|Tomtebolycka i eget bo är livets a och o. Tomtebolycka må ingen förtycka vårt liv skall smycka.|Kyrklund, ''Solange'', s. 112.}} [[Rim]]met, som leder tanken till poesin, bryter här mot berättelsens [[epik|episka]] flöde.<ref name="autogenerated1986"/> Det motsatta förhållandet kan man hitta i följande exempel:
{{citat|(när dolkyxan grinar mot din hals
: då skrattar du icke
: när dolkyxan)|Kyrklund, ''Solange'', s. 129.}}

Berättelsen får här den yttre formen av en [[lyrik|dikt]] utan att språket samtidigt gestaltas med hjälp av [[rytm]] och [[rim]].<ref name="autogenerated1986"/>

=== Intertextualitet ===
Som i många andra verk bygger Kyrklund också i ''Solange'' sin berättelse på andra texter för att uppnå en ironisk effekt.<ref name="autogenerated1998"/> [[Jesu liknelser|Jesu liknelse]] om de visa och [[de fåvitska jungfrurna]] är ett exempel. Gud föredrar de visa jungfrurna, som är förutseende och väntar hela natten tålmodigt på frälsaren. Men Solange tänker inte så, hon vill vara fri att gå vart hon än vill.<ref name="autogenerated1998"/>

== Referenser ==
=== Noter ===
<references/>
=== Källor ===
* [https://archive.is/20130418215139/http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=965&artikel=229103 Willy Kyrklund på Radioteatern (Sveriges Radio)].
* Floman, Daniela. 2009. [https://web.archive.org/web/20110517232958/http://www.sls.fi/blf/artikel.php?id=9562 Willy Kyrklund i Biografiskt Lexikon för Finland].
* Hermansson, Lars. 2009. [http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=1273&artikel=2934775 "Willy Kyrklund - en motvalls författare lämnar jordelivet" (Sveriges Radio)].
* Kyrklund, Willy. 1951. ''Solange''. Albert Bonniers Förlag.
* Olsson, Ulf: "Willy Kyrklunds ironi", i Lars lönnroth/Sven Delblanc (Hg.); ''Den svenska litteraturen'', Bd. 6, s. 36-40.
* Olsson, Ulf. 1986. "Den rätta texten?", ''BLM'' 55:5, s. 303-308.
* Norlén, Paul. 1998. Textens villkor: a study of Willy Kyrklund’s prose fiction. Stockholm: Almqvist och Wiksell International.

[[Kategori:Debutromaner]]
[[Kategori:Skönlitteratur 1951]]

Författare: Willy Kyrklund

Originalspråk: Svenska

Förlag för förstautgåvan: Albert Bonniers

Huvudpersoner: Solange, Hugo


text:
# Anna Wrangel
Anna Wrangel von Brehmer, född Faehte 9 juni 1876 i Düsseldorf, död 17 september 1941 i Landskrona, var en tysk-svensk, målare, tecknare och grafiker.
Anna Wrangel von Brehmer var gift 1905–1917 med friherre Hans Jurgen Wrangel von Brehmer samt mor till Isabella Anna Wrangel von Brehmer. Som konstnär räknade hon sig själv som autodidakt men redan som sextonåring studerade hon teckning i Düsseldorf och i mitten av 1890-talet studerade hon skulptur i Paris. Tillsammans med sin man ställde hon ut på Konstakademien i Stockholm, Malmö och Göteborg 1916 och tillsammans med Einar Jolin på Gummesons konsthall 1917. Hon medverkade i Baltiska utställningen 1914 och i Föreningen Svenska Konstnärinnors utställning på Liljevalchs konsthall 1917 samt några av Skånes konstförenings samlingsutställningar i Malmö. Hon var representerad i Parissalongen och i en internationell utställning i San Francisco där hon tilldelades en silvermedalj. Hennes konst består huvudsakligen av porträtt men hon utförde även några stads- och landskapsskildringar i en impressionistisk stil med motiv från Sverige och utlandet.

title: Anna Wrangel

wikitext:
'''Anna Wrangel von Brehmer''', född ''Faehte'' [[9 juni]] [[1876]] i [[Düsseldorf]], död [[17 september]] [[1941]] i [[Landskrona]], var en [[Tyskland|tysk]]-[[Sverige|svensk]], [[Målarkonst|målare]], [[Teckning (konst)|tecknare]] och [[grafiker]].

Anna Wrangel von Brehmer var gift 1905–1917 med friherre [[Jürgen Wrangel|Hans Jurgen Wrangel von Brehmer]] samt mor till [[Isabella Wrangel|Isabella Anna Wrangel von Brehmer]]. Som [[konstnär]] räknade hon sig själv som [[autodidakt]] men redan som sextonåring studerade hon teckning i Düsseldorf och i mitten av 1890-talet studerade hon skulptur i Paris. Tillsammans med sin man ställde hon ut på [[Konstakademien]] i Stockholm, Malmö och Göteborg 1916 och tillsammans med [[Einar Jolin]] på [[Gummesons konsthall]] 1917. Hon medverkade i [[Baltiska utställningen]] 1914 och i [[Föreningen Svenska Konstnärinnor]]s utställning på [[Liljevalchs konsthall]] 1917 samt några av [[Skånes konstförening]]s samlingsutställningar i Malmö. Hon var representerad i [[Parissalongen]] och i en internationell utställning i San Francisco där hon tilldelades en silvermedalj. Hennes konst består huvudsakligen av [[porträtt]] men hon utförde även några stads- och [[Landskapsmåleri|landskapsskildringar]] i en impressionistisk stil med motiv från Sverige och utlandet.

==Källor==
*''[[Svenskt konstnärslexikon]]'' del V, sid 717-718, [[Allhems förlag]], Malmö. {{Libris post|8390293}}

{{STANDARDSORTERING:Wrangel, Anna}}
[[Kategori:Svenska målare under 1900-talet]]
[[Kategori:Födda 1876]]
[[Kategori:Avlidna 1941]]
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Personer från Düsseldorf]]
[[Kategori:Svenska tecknare under 1900-talet]]
[[Kategori:Svenska grafiker under 1900-talet]]
[[Kategori:Wrangel von Brehmer|Anna]]


text:
# Celosia toenjesii
Celosia toenjesii är en amarantväxtart som beskrevs av Schinz. Celosia toenjesii ingår i släktet celosior, och familjen amarantväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Celosia toenjesii

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|amarantväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Celosia toenjesii''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Nejlikordningen]]
| ordo = Caryophyllales
| familia_sv = [[Amarantväxter]]
| familia = Amaranthaceae
| genus_sv = [[Celosior]]
| genus = Celosia
| species_sv =
| species = '''Celosia toenjesii'''
| taxon = Celosia toenjesii
| taxon_authority = Schinz
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Celosia toenjesii'''''<ref name = "COL"/> är en [[amarantväxter|amarantväxt]]art som beskrevs av Schinz. ''Celosia toenjesii'' ingår i [[släkte]]t [[Celosia|celosior]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[amarantväxter]].<ref name = "COL"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16325655|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
</references>

[[Kategori:Celosior]]
[[Kategori:Celosia|toenjesii]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Nejlikordningen · Caryophyllales

Familj: Amarantväxter · Amaranthaceae

Släkte: Celosior · Celosia

Art: Celosia toenjesii

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Celosia toenjesii

Auktor: Schinz


text:
# Dichochrysa aromatica
Dichochrysa aromatica är en insektsart som först beskrevs av C.-k. Yang och X.-k. Yang 1989.  Dichochrysa aromatica ingår i släktet Dichochrysa och familjen guldögonsländor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Dichochrysa aromatica

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Dichochrysa aromatica''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Nätvingar]]
| ordo = Neuroptera
| familia_sv = [[Guldögonsländor]]
| familia = Chrysopidae
| genus_sv =
| genus = [[Dichochrysa]]
| species_sv =
| species = '''Dichochrysa aromatica'''
| taxon = Dichochrysa aromatica
| taxon_authority = (C.-k. Yang & X.-k. Yang, 1989)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms = ''Mallada aromaticus'' <small>C.-k. Yang & X.-k. Yang, 1989</small><ref name = "col293157"/>
}}

'''''Dichochrysa aromatica'''''<ref name = "col293157"/> är en [[insekter|insekts]]art som först beskrevs av C.-k. Yang och X.-k. Yang 1989.  ''Dichochrysa aromatica'' ingår i [[släkte]]t ''[[Dichochrysa]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[guldögonsländor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/dichochrysa+aromatica/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col293157">Yang, C.-k.; Yang, X.-k. (1989) Fourteen new species of green lacewings from Shaanxi Province (Neuroptera: Chrysopidae)., Kún-Chóng Fèn Lèi Hsüeh Pao [=Entomotaxonomia] 11:13-30.</ref>
<ref name = "source">''LDL Neuropterida Species of the World''. Oswald J.D., 2007-09-25</ref>
</references>

[[Kategori:Guldögonsländor]]
[[Kategori:Dichochrysa|aromatica]]

title: Systematik

Ordning: Nätvingar · Neuroptera

Familj: Guldögonsländor · Chrysopidae

Släkte: Dichochrysa

Art: Dichochrysa aromatica

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Dichochrysa aromatica

title: Synonymer

Synonymer: Mallada aromaticus C.-k. Yang & X.-k. Yang, 1989

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Pikelinia colloncura
Pikelinia colloncura är en spindelart som beskrevs av Ramírez och Cristian J. Grismado 1997. Pikelinia colloncura ingår i släktet Pikelinia och familjen Filistatidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Pikelinia colloncura

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Pikelinia colloncura''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv =
| familia = [[Filistatidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Pikelinia]]
| species_sv =
| species = '''Pikelinia colloncura'''
| taxon = Pikelinia colloncura
| taxon_authority = [[Ramírez (auktor)|Ramírez]] & [[Cristian J. Grismado|Grismado]], 1997
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Pikelinia colloncura'''''<ref name = "col275632"/> är en [[spindlar|spindel]]art som beskrevs av [[Ramírez (auktor)|Ramírez]] och [[Cristian J. Grismado]] 1997. ''Pikelinia colloncura'' ingår i [[släkte]]t ''[[Pikelinia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Filistatidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/pikelinia+colloncura/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col275632">Ramírez, M. J. & C. J. Grismado. (1997) A review of the spider family Filistatidae in Argentina (Arachnida, Araneae), with a cladistic reanalysis of filistatid genera., ''Ent. scand.'' '''28:''' 319-349.</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Pikelinia colloncura|''Pikelinia colloncura''}}

{{Robotskapad stub om spindlar}}

[[Kategori:Spindlar]]
[[Kategori:Pikelinia|colloncura]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Filistatidae

Släkte: Pikelinia

Art: Pikelinia colloncura

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Ramírez & Grismado, 1997


text:
# HP Lyrae
HP Lyrae är en dubbelstjärna belägen i den mellersta delen av stjärnbilden Lyran. Den har en genomsnittlig skenbar magnitud av ca 10,4 och kräver ett teleskop för att kunna observeras. Avståndet är osäkert, även om det är stort. Gaia Data Release 2 anger en parallax som motsvarar ett avstånd runt 12 000 parsec. Baserat på ljusstyrkor som härleds från ett period-ljusstyrka-färgförhållande, tillsammans med interstellära fördunklingar, ger ett avstånd runt 6 700 pc. Den rör sig närmare solen med en heliocentrisk radialhastighet på ca -107 km/s.

## Egenskaper
Primästjärnan HP Lyrae A är en gul till vit superjättestjärna av spektralklass A2-F1 Iab. Den har en massa som är ca 0,6 solmassa, en radie som är ca 60 solradier och utsänder energi från dess fotosfär motsvarande ca 3 900 gånger solen vid en effektiv temperatur av ca 5 900 K. Följeslagaren HP Lyrae B har en uppskattad massa som är något under 0,6 solmassa. Dess egenskaper är inte kända, vilket lämnar möjligheten att den är en vit dvärg öppen.
En studie från 2005 av elementära överskott hos RV Tauri-stjärnor beräknade att HP Lyrae hade en temperatur runt 6 300 K och typiska överskott för en RV Tauri-variabel. Studien visade också att mängderna förändrades av stoft-gasseparering i omgivande material. Stjärnan har redovisats i en katalog över bekräftade post-AGB-stjärnor, högt utvecklade och på väg att bli en vit dvärg. År 2017 beräknades temperaturen vara 5 900 K, fortfarande en av de hetaste kända RV Tauri-variablerna.
HP Lyrae varierar med cirka 0,5 magnitud över en "halvperiod" på 68,4 dygn.  Den formella perioden, definierad för en RV Tauri-variabel som från djupt minimum till djupt minimum, är dubbelt så lång eller 140,75 dygn. Dess spektrum ändras från A2-3 maximalt till F2 vid djupaste minima. De radiella hastighetsförändringarna är typiska för pulseringarna av en RV Tauri-variabel, men inte kompatibla med en binär bana. Spektraltypen och färgen tyder på att den sannolikt är den hetaste kända RV Tauri-stjärnan.
Fram till 1960 var perioden för HP Lyrae mycket stabil. Sedan dess har den observerats minska till under 140 dygn, förmodligen ganska plötsligt. En undersökning av historisk fotografering av stjärnan visade att perioden förändrades 1962 eller 1963 och tog inte mer än fyra cykler för att nå ett nytt värde på 138,66 dygn.
År 2001 gjordes en begäran om observationer av HP Lyrae och kort efter det rapporterades att den sannolikt är en RV Tauri-variabel snarare än en förmörkande dubbelstjärna. Detta bekräftades med en mer detaljerad studie publicerad 2002. Vissa författare hävdar dock att spektraltypen och arten av variation betyder att stjärnan mer sannolikt är en förmörkelsevariabel.

title: HP Lyrae

wikitext:
{{Stjärnfakta
|namn             = HP Lyrae
|bild                = Lyra IAU.svg
|bildtext          =
|epok              = J2000.0
|stjärnbild       = [[Lyran (stjärnbild)|Lyran]]
|rektascension    = {{RA|19|21|39,066}}<ref name="B"/>
|deklination        = {{DEK|+39|56|08,05 }}<ref name="B"/>
|skenbar_magnitud = 10,43<ref name="C"/> (10,2 - 10,8<ref name="D"/>)
|spektraltyp       = A2-F2 Iab<ref name="D"/>
|v-i_färgindex    =
|u-b_färgindex   = +0,1 - +0,5<ref name="D"/>
|b-v_färgindex   = +0,3 - +0,7 ± <ref name="D"/>
|upptäckt            =
|variabeltyp        = [[RV Tauri-variabel]]<ref name="E"/>
|radial_v             = -107<ref name="E"/>
|egen_ra             = -2,485 ± 0,038<ref name="F"/>
|egen_dek           = -5,500 ± 0,047<ref name="F"/>
|parallax             0,0822 ± 0,0242<ref name="F"/>
|parallax_fel       =
|ljusår                 = ca 20 000
|parsec                = 6 700 ± 380
|absolut_magnitud = -4,5<ref name="D"/>
|massa                = 0,6<ref name="G"/>
|radie                 = 60<ref name="G"/>
|luminositet        = 3 900 ± 400<ref name="G"/>
|temperatur         = 5 900<ref name="G"/>
|metallicitet         =
|vinkelhastighet  =
|ålder               =
|andra_namn = IRAS 19199+3950, AKARI-IRC-V1, J1921390+395608, AP J19213906+3956080, GSC 03138-00054, IRAS F19199+3950, KIC 4831185, 2MASS J19213906+3956080, TYC 3138-54-1, UCAC4 650-069722, HP Lyrae, WISEA J192139.05+395608.1, WISE J192139.05+395608.2, Gaia DR3 2101097215232231808, Gaia DR1 2101097210934106752, Gaia DR2 2101097215232231808<ref name=SIMBAD/>}}
'''HP Lyrae''' är en [[dubbelstjärna]] belägen i den mellersta delen av [[stjärnbilden]] [[Lyran (stjärnbild)|Lyran]]. Den har en genomsnittlig [[skenbar magnitud]] av ca 10,4<ref name="C"/> och kräver ett [[teleskop]] för att kunna observeras. Avståndet är osäkert, även om det är stort. Gaia Data Release 2 anger en parallax som motsvarar ett avstånd runt 12 000 parsec.<ref name="F"/> Baserat på ljusstyrkor som härleds från ett period-ljusstyrka-färgförhållande, tillsammans med [[Interstellära mediet|interstellär]]a fördunklingar, ger ett avstånd runt 6 700 pc.<ref name="G"/> Den rör sig närmare [[solen]] med en [[heliocentrisk]] [[radialhastighet]] på ca -107 km/s.<ref name="E"/>

==Egenskaper==
Primästjärnan ''HP Lyrae A'' är en gul till vit [[superjätte]]stjärna av [[spektralklass]] A2-F1 Iab.<ref name="D"/> Den har en massa som är ca 0,6<ref name="G"/> [[solmassa]], en radie som är ca 60<ref name="G"/> [[solradie]]r och utsänder energi från dess [[fotosfär]] motsvarande ca 3 900 gånger solen<ref name="D"/> vid en effektiv temperatur av ca 5 900 K.<ref name="G"/> Följeslagaren ''HP Lyrae B'' har en uppskattad massa som är något under 0,6<ref name="G"/> solmassa. Dess egenskaper är inte kända, vilket lämnar möjligheten att den är en [[vit dvärg]] öppen.<ref name="G"/>

En studie från 2005 av elementära överskott hos RV Tauri-stjärnor beräknade att ''HP Lyrae'' hade en temperatur runt 6 300 K och typiska överskott för en [[RV Tauri-variabel]]. Studien visade också att mängderna förändrades av stoft-gasseparering i omgivande material.<ref name="E"/> Stjärnan har redovisats i en katalog över bekräftade post-AGB-stjärnor, högt utvecklade och på väg att bli en vit dvärg.<ref name="M"/> År 2017 beräknades temperaturen vara 5 900 K, fortfarande en av de hetaste kända RV Tauri-variablerna.<ref name="G"/>

[[Image:HPLyrLightCurve.png|thumb|250px| Ljuskurva för HP Lyrae i blåa bandet, plottad från Wensel (2013)<ref name="A"/>]]
''HP Lyrae'' varierar med cirka 0,5 magnitud över en "halvperiod" på 68,4 dygn.<ref name="G"/>  Den formella perioden, definierad för en RV Tauri-variabel som från djupt minimum till djupt minimum, är dubbelt så lång eller 140,75 dygn.<ref name="I"/> Dess spektrum ändras från A2-3 maximalt till F2 vid djupaste minima. De radiella hastighetsförändringarna är typiska för pulseringarna av en RV Tauri-variabel, men inte kompatibla med en binär bana. Spektraltypen och färgen tyder på att den sannolikt är den hetaste kända RV Tauri-stjärnan.<ref name="D"/>

Fram till 1960 var perioden för ''HP Lyrae'' mycket stabil. Sedan dess har den observerats minska till under 140 dygn, förmodligen ganska plötsligt. En undersökning av historisk fotografering av stjärnan visade att perioden förändrades 1962 eller 1963 och tog inte mer än fyra cykler för att nå ett nytt värde på 138,66 dygn.<ref name="A"/>

År 2001 gjordes en begäran om observationer av ''HP Lyrae''<ref name="J"/> och kort efter det rapporterades att den sannolikt är en RV Tauri-variabel snarare än en [[Förmörkelsevariabel|förmörkande]] dubbelstjärna.<ref name="K"/> Detta bekräftades med en mer detaljerad studie publicerad 2002.<ref name="D"/> Vissa författare hävdar dock att [[spektraltyp]]en och arten av variation betyder att stjärnan mer sannolikt är en [[förmörkelsevariabel]].<ref name="L"/>

==Referenser==
{{enwp|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=HP_Lyrae&oldid=1154749733|artikel=HP Lyrae|datum= 14 maj 2023.}}

===Noter===
<references>

<ref name="A">Wenzel, W. (2013). "HP Lyrae – the sudden period decrease". Minutes on Variable Stars (MVS13–01).</ref>
<ref name="B">Cutri, Roc M.; Skrutskie, Michael F.; Van Dyk, Schuyler D.; Beichman, Charles A.; Carpenter, John M.; Chester, Thomas; Cambresy, Laurent; Evans, Tracey E.; Fowler, John W.; Gizis, John E.; Howard, Elizabeth V.; Huchra, John P.; Jarrett, Thomas H.; Kopan, Eugene L.; Kirkpatrick, J. Davy; Light, Robert M.; Marsh, Kenneth A.; McCallon, Howard L.; Schneider, Stephen E.; Stiening, Rae; Sykes, Matthew J.; Weinberg, Martin D.; Wheaton, William A.; Wheelock, Sherry L.; Zacarias, N. (2003). "VizieR Online Data Catalog: 2MASS All-Sky Catalog of Point Sources (Cutri+ 2003)". CDS/ADC Collection of Electronic Catalogues. 2246: II/246. Bibcode:2003yCat.2246....0C.</ref>
<ref name="C">Høg, E.; Fabricius, C.; Makarov, V. V.; Urban, S.; Corbin, T.; Wycoff, G.; Bastian, U.; Schwekendiek, P.; Wicenec, A. (2000). "The Tycho-2 catalogue of the 2.5 million brightest stars". Astronomy and Astrophysics. 355: L27. Bibcode:2000A&A...355L..27H.</ref>
<ref name="D">Graczyk, D.; Mikolajewski, M.; Leedjarv, L.; Frackowiak, S. M.; Osiwala, J. P.; Puss, A.; Tomov, T. (2002). "HP Lyr - Possibly the Hottest RV Tau Type Object". Acta Astronomica. 52: 293–304. arXiv:astro-ph/0210448. Bibcode:2002AcA....52..293G.</ref>
<ref name="E">Giridhar, Sunetra; Lambert, David L.; Reddy, Bacham E.; Gonzalez, Guillermo; Yong, David (2005). "Abundance Analyses of Field RV Tauri Stars. VI. An Extended Sample". The Astrophysical Journal. 627 (1): 432–445. arXiv:astro-ph/0503344. Bibcode:2005ApJ...627..432G. doi:10.1086/430265. S2CID 18053310.</ref>
<ref name="F">Brown, A. G. A.; et al. (Gaia collaboration) (August 2018). "Gaia Data Release 2: Summary of the contents and survey properties". Astronomy & Astrophysics. 616. A1. arXiv:1804.09365. Bibcode:2018A&A...616A...1G. doi:10.1051/0004-6361/201833051. Gaia DR2 record for this source at VizieR.</ref>
<ref name="G">Manick, Rajeev; Van Winckel, Hans; Kamath, Devika; Hillen, Michel; Escorza, Ana (2017). "Establishing binarity amongst Galactic RV Tauri stars with a disc⋆". Astronomy and Astrophysics. 597: A129. arXiv:1610.00506. Bibcode:2017A&A...597A.129M. doi:10.1051/0004-6361/201629125. S2CID 119242786.</ref>
<ref name="I">Wenzel, W. (1961). "Two Variables of Beta Lyrae Type with Long Periods". Information Bulletin on Variable Stars. 1: 1. Bibcode:1961IBVS....1....1W.</ref>
<ref name="J">Meyer, R. (2001). "Beobachtungsaufruf: HP Lyr". BAV Rundbrief. 50: 5. Bibcode:2001BAVSR..50....5M.</ref>
<ref name="K">Hassforther, B. (2002). "HP Lyrae ist wahrscheinlich ein RV-Tauri-Stern". BAV Rundbrief. 51: 182. Bibcode:2002BAVSR..51..182H.</ref>
<ref name="L">Alfonso-Garzón, J.; Domingo, A.; Mas-Hesse, J. M.; Giménez, A. (2012). "The first INTEGRAL-OMC catalogue of optically variable sources". Astronomy & Astrophysics. 1210: A79. arXiv:1210.0821. Bibcode:2012A&A...548A..79A. doi:10.1051/0004-6361/201220095. S2CID 118428054.</ref>
<ref name="M">Szczerba, R.; Siódmiak, N.; Stasińska, G.; Borkowski, J. (2007). "An evolutionary catalogue of galactic post-AGB and related objects". Astronomy and Astrophysics. 469 (2): 799–806. arXiv:astro-ph/0703717. Bibcode:2007A&A...469..799S. doi:10.1051/0004-6361:20067035. S2CID 16505186.</ref>
<ref name="SIMBAD">HP Lyr (unistra.fr). Hämtad 2023-07-18.</ref>
</references>

{{Stjärnor i Lyran}}

{{STANDARDSORTERING:HP Lyrae}}

[[Kategori:Stjärnbilden Lyran]]
[[Kategori:Gul-vita superjättar]]
[[Kategori:Dubbelstjärnor]]
[[Kategori:RV Tauri-variabler]]
[[Kategori:Beta Lyrae-variabler]]

title: Observationsdata · Epok: J2000.0

Stjärnbild: Lyran

title: Stjärntyp

Spektraltyp: A2-F2 Iab

Variabeltyp: RV Tauri-variabel

title: Astrometri

title: Detaljer

Radie: 60 R☉

title: Andra beteckningar


text:
# Paul Jönsson
Paul Jönsson (i riksdagen kallad Jönsson i Stora Bjurum), född 22 september 1822 i Kattarps socken, död 16 januari 1892 på Stora Bjurums gods i Bjurums församling, var en svensk godsägare och riksdagspolitiker.
Paul Jönsson var ägare till godset Stora Bjurum i Skaraborgs län. Som riksdagsman var han ledamot av första kammaren 1887–1892, invald i Skaraborgs läns valkrets. Jönsson är gravsatt på Bjurums kyrkogård.

title: Paul Jönsson

wikitext:
{{Faktamall biografi WD }}
'''Paul Jönsson''' ([[i riksdagen kallad]] ''Jönsson i Stora Bjurum''), född [[22 september]] [[1822]] i [[Kattarps socken]], död [[16 januari]] [[1892]] på Stora Bjurums gods i [[Bjurums församling]], var en svensk [[godsägare]] och [[Sveriges riksdag|riksdags]][[politiker]].

Paul Jönsson var ägare till godset [[Stora Bjurum]] i [[Skaraborgs län]]. Som riksdagsman var han [[ledamot]] av [[första kammaren]] 1887–1892, invald i [[Skaraborgs läns valkrets]]. Jönsson är gravsatt på [[Bjurums kyrka|Bjurums kyrkogård]].

== Referenser ==
*{{runeberg.org|spg|26|0378.html Paul Jönsson}}
* [https://gravar.se/forsamling/stenstorps-pastorat/bjurum-kyrkogard/-/paul-jonsson-5062d Paul Jönsson] på ''Gravar.se''
=== Noter ===
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Jönsson, Paul}}

[[Kategori:Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare]]
[[Kategori:Svenska godsägare under 1800-talet]]
[[Kategori:Personer från Kattarps socken]]
[[Kategori:Födda 1822]]
[[Kategori:Avlidna 1892]]
[[Kategori:Män]]

title: Befattning

Befattning: Förstakammarledamot, Skaraborgs läns valkrets (1887–1892)

title: Politiskt parti

Politiskt parti:
Inget
Redigera Wikidata


text:
# Xysticus californicus
Xysticus californicus är en spindelart som beskrevs av Eugen von Keyserling 1880. Xysticus californicus ingår i släktet Xysticus och familjen krabbspindlar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Xysticus californicus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Xysticus californicus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Krabbspindlar]]
| familia = Thomisidae
| genus_sv =
| genus = [[Xysticus]]
| species_sv =
| species = '''Xysticus californicus'''
| taxon = Xysticus californicus
| taxon_authority = [[Eugen von Keyserling|Keyserling]], 1880
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Xysticus californicus'''''<ref name = "col275677"/> är en [[spindlar|spindel]]art som beskrevs av [[Eugen von Keyserling]] 1880. ''Xysticus californicus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Xysticus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[krabbspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/xysticus+californicus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col275677">Keyserling, E. (1880) ''Die Spinnen Amerikas, I. Laterigradae''., Nürnberg, 1: 1-283.</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

[[Kategori:Krabbspindlar]]
[[Kategori:Xysticus|californicus]]

title: Systematik

Familj: Krabbspindlar · Thomisidae

Släkte: Xysticus

Art: Xysticus californicus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Keyserling, 1880


text:
# Akvedukten över Hrazdanravinen
Akvedukten över Hrazdanravinen  (armeniska: Հրազդանի Ձորի ջրանցույց: Hrazdani Dzori dzjrantsujts) är en bro över floden Hrazdan i Jerevan i Armenien.
Akvedukten ritades av Rafajel Israjeljan och byggdes 1949–1950. Den är byggd i gråaktig basalt. Den är 100 meter lång och fem meter bred.

title: Akvedukten över Hrazdanravinen

wikitext:
{{Infobox Bro
|namn              = Akvedukten över Hrazdanravinen <br> Հրազդանի Ձորի ջրանցույց
|bild              = Hrazdan Gorge Aqueduct, Yerevan.jpg
|bildtext          =
|officiellt_namn   =
|id                =
|plats             = [[Jerevan]]
|korsar            = Floden [[Hrazdan (flod)|Hrazdan]]
|tidigare_bro      =
|nyare_bro         =
|koordinater       =
|total_längd       = 100
|bredd             = 5
|höjd              =
|konstruktionstyp  =
|öppningsmekanism  =
|antal_brospann    =
|längsta_spann     =
|pelare            =
|segelfri_höjd     =
|material          = [[Basalt]]
|underhåll         =
|arkitekt          = [[Rafajel Israjeljan]]
|konstruktör       =
|byggd_av          =
|byggstart         = 1949
|färdigställd      = 1950
|öppnade           =
|rivningsdatum     =
|trafikslag        =
|vägnummer         =
|järnvägsnamn      =
|vägbanor          =
|tågspår           =
|fordonshöjd       =
|fordonsvikt       =
|trafik            =
|avgift            =
|inkomst           =
|video             =
|videoinfo         =
}}

'''Akvedukten över Hrazdanravinen ''' ({{lang-hy|Հրազդանի Ձորի ջրանցույց}}: ''Hrazdani Dzori dzjrantsujts'') är en bro över floden [[Hrazdan (flod)|Hrazdan]] i [[Jerevan]] i [[Armenien]].

Akvedukten ritades av [[Rafajel Israjeljan]] och byggdes 1949–1950. Den är byggd i gråaktig [[basalt]]. Den är 100 meter lång och fem meter bred.

==Källor==
*Denna artikel är baserad på artikeln [https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Hrazdan_Gorge_Aqueduct&oldid=779351809 Hrazdan Gorge Aqueduct] på engelskspråkiga Wikipedia.

{{Coord|40|10|44|N|44|29|54|E|display=title}}
{{Jerevan}}
{{auktoritetsdata}}
[[Kategori:Broar i Jerevan]]
[[Kategori:Kentron]]

title: Konstruktionsdata

Material: Basalt

Arkitekt: Rafajel Israjeljan

title: Datum


text:
# Heikinsaaret (ö i Södra Savolax)
Heikinsaaret är en ö i Finland. Den ligger i sjön Korpijärvi och i kommunen Mäntyharju i den ekonomiska regionen  S:t Michel och landskapet Södra Savolax, i den södra delen av landet, 160 km nordost om huvudstaden Helsingfors. Öns area är 1,1 hektar och dess största längd är 220 meter i nord-sydlig riktning.  Notera att namnet antyder att det är fråga om flera öar.

title: Heikinsaaret (ö i Södra Savolax)

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Finland|datum=2016-05}}
{{för|Heikinsaaret}}
{{geobox
| Island
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                    = Heikinsaaret
| native_name             =
| other_name              =
| category                = Ö
| etymology               =
| nickname                =
<!-- *** Bild *** -->
| image                   =
| image_caption           =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                 = Finland
| country_flag            = true
| state                   = [[Södra Savolax]]
| state_type              = Landskap
| region                  = [[S:t Michels ekonomiska region|S:t Michel]]
| region_type             = [[Ekonomisk region (Finland)|Ekonomisk region]]
| district                =
| district_type           =
| municipality            = [[Mäntyharju]]
| municipality_type       =
<!-- *** Tillhörighet, föremål inom området mm *** -->
| parent                  =
| lake                    = [[Korpijärvi (sjö i Finland, Södra Savolax, lat 61,25, long 27,17)|Korpijärvi]]
| lake_type               = Sjö
| border                  =
| part                    =
| city                    =
| capital                 =
| landmark                =
| river                   =
<!-- *** Läge *** -->
| location                =
| lat_d                   = 61.20968
| lat_m                   =
| lat_s                   =
| lat_NS                  =
| long_d                  = 27.12671
| long_m                  =
| long_s                  =
| long_EW                 =
| highest                 =
| highest_location        =
| highest_region          =
| highest_country         =
| highest_elevation       =
| highest_lat_d           =
| highest_lat_m           =
| highest_lat_s           =
| highest_lat_NS          =
| highest_long_d          =
| highest_long_m          =
| highest_long_s          =
| highest_long_EW         =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                  = 0.22
| length_orientation      = nord-sydlig
| width                   =
| width_orientation       =
| height                  =
| area                    = 0.01
<!-- *** Befolkning *** -->
| population              =
| population_date         =
| population_note         =
| population_density      =
| population_density_note =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public                  =
| access                  =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| timezone_DST            = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
| utc_offset_DST          = +3
| postal_code             =
| area_code               =
| code                    =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                    =
| free_type               =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                     = {{Kartposition Finland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption             = Läge i Finland
| map_locator             = Finland
| map_locator_x           =
| map_locator_y           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes               =
| elevation               =
| timezone_label          = Europe/Helsinki
| geonames                = 10082192
}}

'''Heikinsaaret'''<ref name="LMVnamn"/> är <!--T.ISL-->en [[ö (landområde)|ö]] i [[Finland]].<ref name = "gn10082192"/> Den ligger i sjön [[Korpijärvi (sjö i Finland, Södra Savolax, lat 61,25, long 27,17)|Korpijärvi]]<ref name="jarvi10"/> och i kommunen [[Mäntyharju]]<ref name="lmvkommun"/> i den [[Ekonomisk region (Finland)|ekonomiska regionen]] <!--ADM2--> [[S:t Michels ekonomiska region|S:t Michel]] och landskapet <!--ADM1-->[[Södra Savolax]], i den södra delen av landet, {{formatnum:160}} km nordost om huvudstaden [[Helsingfors]]. Öns area är {{formatnum:1.1}} [[hektar]] och dess största längd är 220 meter i nord-sydlig riktning.<ref name="jarvi10"/>  Notera att namnet antyder att det är fråga om flera öar.

== Källor ==
<references>
<ref name="LMVnamn">Lantmäteriverket: ''Kartnamnen 1:25 000'', fil hämtad från [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data] 2017-03-17</ref>
<ref name="lmvkommun">Baserat på polygon från [[Lantmäteriverket]]s [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data]</ref>
<ref name="jarvi10">Baserat på sjöpolygon från [http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Paikkatietoaineistot Finlands miljöcentral, SYKE]: shape-fil: Ranta10 - Järvet (2016-11-29)</ref>
<ref name = "gn10082192">[{{Geonameslänk|gnid=10082192|name=heikinsaaret}} Heikinsaaret] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2015-02-12; databasdump nerladdad 2016-04-24</ref>
</references>

[[Kategori:Öar i Mäntyharju]]
[[Kategori:Öar i insjöar i Finland]]

Land: Finland

Landskap: Södra Savolax

Ekonomisk region: S:t Michel

Kommun: Mäntyharju

Sjö: Korpijärvi

Längd: 0,22 km (nord-sydlig)

Tidszon: EET (UTC+2)

- sommartid: EEST (UTC+3)


text:
# Cytaeis tetrastyla
Cytaeis tetrastyla är en nässeldjursart som beskrevs av Johann Friedrich von Eschscholtz 1829. Cytaeis tetrastyla ingår i släktet Cytaeis och familjen Cytaeididae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Cytaeis tetrastyla

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|nässeldjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Cytaeis tetrastyla''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Nässeldjur]]
| phylum = Cnidaria
| classis_sv = [[Hydrozoer]]
| classis = Hydrozoa
| ordo_sv =
| ordo = [[Anthoathecata]]
| familia_sv =
| familia = [[Cytaeididae]]
| genus_sv =
| genus = [[Cytaeis]]
| species_sv =
| species = '''Cytaeis tetrastyla'''
| taxon = Cytaeis tetrastyla
| taxon_authority = [[Johann Friedrich von Eschscholtz|Eschscholtz]], 1829
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Cytaeis tetrastyla'''''<ref name = "COL"/> är en [[nässeldjur|nässeldjurs]]art som beskrevs av [[Johann Friedrich von Eschscholtz]] 1829. ''Cytaeis tetrastyla'' ingår i [[släkte]]t ''[[Cytaeis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Cytaeididae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/cytaeis+tetrastyla/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''URMO: UNESCO-IOC Register of Marine Organisms''. Land J. van der (ed), 2008-11-18</ref>
</references>

[[Kategori:Hydrozoer]]
[[Kategori:Cytaeis|tetrastyla]]

title: Systematik

Stam: Nässeldjur · Cnidaria

Klass: Hydrozoer · Hydrozoa

Ordning: Anthoathecata

Familj: Cytaeididae

Släkte: Cytaeis

Art: Cytaeis tetrastyla

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Eschscholtz, 1829


text:
# Magta-Lahjar (departement)
Magta-Lahjar är ett departement i Mauretanien.   Det ligger i regionen Brakna, i den sydvästra delen av landet, 300 km öster om huvudstaden Nouakchott.

title: Magta-Lahjar (departement)

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Mauretanien|datum=2016-11}}
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Magta-Lahjar
| native_name          =
| other_name           =
| category             = Departement
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Mauretanien
| country_flag         = true
| state                = [[Brakna]]
| state_type           = Region
| region               =
| region_type          =
| district             =
| district_type        =
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           =
| population_date      =
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Coordinate Universal Time|UTC]]
| utc_offset           = +0
| timezone_DST         =
| utc_offset_DST       =
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Mauretanien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Mauretanien
| map_locator          = Mauretanien
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = 17.64801
| long_d               = -12.91817
| elevation            = 105
| timezone_label       = Africa/Nouakchott
| geonames             = 9212635
}}

'''Magta-Lahjar''' är <!--A.ADM2-->ett [[Mauretaniens administrativa indelning|departement]] i [[Mauretanien]].<ref name = "gn9212635"/>   Det ligger i regionen <!--ADM1-->[[Brakna]], i den sydvästra delen av landet, {{formatnum:300}} km öster om huvudstaden [[Nouakchott]].
== Källor ==

<references>
<ref name = "gn9212635">[{{Geonameslänk|gnid=9212635|name=magta-lahjar}} Magta-Lahjar] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2014-07-15; databasdump nerladdad 2016-10-22</ref>

</references>

[[Kategori:Indelningar i Brakna]]

Land: Mauretanien

Region: Brakna

Tidszon: UTC (UTC+0)


text:
# Mimozethes angula
Mimozethes angula är en fjärilsart som beskrevs av Chu och Wang 1987. Mimozethes angula ingår i släktet Mimozethes och familjen sikelvingar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Mimozethes angula

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Mimozethes angula''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Sikelvingar]]
| familia = Drepanidae
| genus_sv =
| genus = [[Mimozethes]]
| species_sv =
| species = '''Mimozethes angula'''
| taxon = Mimozethes angula
| taxon_authority = [[Chu (auktor)|Chu]] & [[Wang (auktor)|Wang]] 1987
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Drepanoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Mimozethes angula'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Chu (auktor)|Chu]] och [[Wang (auktor)|Wang]] 1987. ''Mimozethes angula'' ingår i [[släkte]]t ''[[Mimozethes]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[sikelvingar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/mimozethes+angula/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Mimozethes angula|''Mimozethes angula''}}

{{Robotskapad stub om sikelvingar}}

[[Kategori:Sikelvingar]]
[[Kategori:Mimozethes|angula]]

title: Systematik

Överfamilj: Drepanoidea

Familj: Sikelvingar · Drepanidae

Släkte: Mimozethes

Art: Mimozethes angula

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Chu & Wang 1987