text:
# Rio Branco (vattendrag i Brasilien, Mato Grosso do Sul)
Rio Branco är ett vattendrag i Brasilien.   Det ligger i delstaten Mato Grosso do Sul, i den södra delen av landet, 1 200 km sydväst om huvudstaden Brasília.
I omgivningarna runt Rio Branco växer huvudsakligen savannskog. Trakten runt Rio Branco är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Brasilien|datum=2016-01}}
{{för|Rio Branco (olika betydelser)}}
{{geobox
| River
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                        = Rio Branco
| native_name                 =
| other_name                  =
| category                    = Vattendrag
| etymology                   =
| nickname                    =
<!-- *** Bild *** -->
| image                       =
| image_caption               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                     = Brasilien
| country_flag                = true
| state                       = [[Mato Grosso do Sul]]
| region                      =
| district                    =
| municipality                =
<!-- *** Huvudflod, föremål i området mm *** -->
| parent                      =
| city                        =
| landmark                    =
<!-- *** Bifloder *** -->
| tributary_left              =
| tributary_right             =
<!-- *** Lägen, källa och mynning *** -->
| source                      =
| source_location             =
| source_region               =
| source_country              =
| source_elevation            =
| source_lat_d                =
| source_lat_m                =
| source_lat_s                =
| source_lat_NS               =
| source_long_d               =
| source_long_m               =
| source_long_s               =
| source_long_EW              =
| source1                     =
| source1_location            =
| source1_region              =
| source1_country             =
| source1_elevation           =
| source1_lat_d               =
| source1_lat_m               =
| source1_lat_s               =
| source1_lat_NS              =
| source1_long_d              =
| source1_long_m              =
| source1_long_s              =
| source1_long_EW             =
| source_confluence           =
| source_confluence_location  =
| source_confluence_region    =
| source_confluence_country   =
| source_confluence_elevation =
| source_confluence_lat_d     =
| source_confluence_lat_m     =
| source_confluence_lat_s     =
| source_confluence_lat_NS    =
| source_confluence_long_d    =
| source_confluence_long_m    =
| source_confluence_long_s    =
| source_confluence_long_EW   =
| mouth                       =
| mouth_location              =
| mouth_region                =
| mouth_country               =
| mouth_elevation             =
| mouth_lat_d                 =
| mouth_lat_m                 =
| mouth_lat_s                 =
| mouth_lat_NS                =
| mouth_long_d                =
| mouth_long_m                =
| mouth_long_s                =
| mouth_long_EW               =
<!-- *** Dimensioner och avrinningsområde *** -->
| length                      =
| width                       =
| depth                       =
| volume                      =
| watershed                   =
| watershed_decimals          =
<!-- *** Flöde *** -->
| discharge                   =
| discharge_max               =
| discharge_min               =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                        =
| free_type                   =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                         = {{Kartposition Brasilien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                 =
| map_locator_x               =
| map_locator_y               =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                   =
| lat_d                       = -21.0
| long_d                      = -57.8
| state_type                  = Delstat
| elevation                   =
| timezone_label              = America/Campo_Grande
| utc_offset                  = -3
| utc_offset_DST              = -4
| timezone                    = [[Brasilia Time|BRT]]
| timezone_DST                = [[Acre Summer Time|ACST]]
| geonames                    = 3469079
| map_locator                 = Brasilien
}}

'''Rio Branco''' är <!--H.STM-->ett [[vattendrag]] i [[Brasilien]].<ref name = "gn3469079"/>   Det ligger i delstaten <!--ADM1-->[[Mato Grosso do Sul]], i den södra delen av landet, {{formatnum:1200}} km sydväst om huvudstaden [[Brasília]].

I omgivningarna runt Rio Branco växer huvudsakligen [[savannskog]].<ref name = "nasalandcover"/> Trakten runt Rio Branco är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/>
== Källor ==

<references>
<ref name = "gn3469079">[{{Geonameslänk|gnid=3469079|name=rio%20branco}} Rio Branco] hos [{{Geonamesabout}} GeoNames.Org (cc-by)]; post uppdaterad 1993-12-17; databasdump nerladdad 2015-12-29</ref>

<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>

<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

[[Kategori:Vattendrag i Mato Grosso do Sul]]

Land: Brasilien

Delstat: Mato Grosso do Sul

Tidszon: BRT (UTC-3)

- sommartid: ACST (UTC-4)


text:
# Atherigona neorientalis
Atherigona neorientalis är en tvåvingeart som beskrevs av Preeti Srivastava 1985. Atherigona neorientalis ingår i släktet Atherigona och familjen husflugor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Atherigona neorientalis

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Atherigona neorientalis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Husflugor]]
| familia = Muscidae
| genus_sv =
| genus = [[Atherigona]]
| species_sv =
| species = '''Atherigona neorientalis'''
| taxon = Atherigona neorientalis
| taxon_authority = [[Preeti Srivastava|Srivastava]], 1985
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Atherigona neorientalis'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av [[Preeti Srivastava]] 1985. ''Atherigona neorientalis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Atherigona]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[husflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/atherigona+neorientalis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om husflugor}}

[[Kategori:Husflugor]]
[[Kategori:Atherigona|neorientalis]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Husflugor · Muscidae

Släkte: Atherigona

Art: Atherigona neorientalis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Srivastava, 1985


text:
# Sceptrothelys parviclava
Sceptrothelys parviclava är en stekelart som beskrevs av Graham 1969. Sceptrothelys parviclava ingår i släktet Sceptrothelys och familjen puppglanssteklar.
Artens utbredningsområde är:
- Nederländerna.
- Sverige.

Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Sceptrothelys parviclava

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Sceptrothelys parviclava''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Puppglanssteklar]]
| familia = Pteromalidae
| genus_sv =
| genus = [[Sceptrothelys]]
| species_sv =
| species = '''Sceptrothelys parviclava'''
| taxon = Sceptrothelys parviclava
| taxon_authority = [[Graham (auktor)|Graham]], 1969
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Chalcidoidea
| superfamilia_sv = [[Glanssteklar]]
| synonyms =
}}

'''''Sceptrothelys parviclava'''''<ref name = "col7517"/> är en [[steklar|stekel]]art som beskrevs av [[Graham (auktor)|Graham]] 1969. ''Sceptrothelys parviclava'' ingår i [[släkte]]t ''[[Sceptrothelys]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[puppglanssteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/><ref name = "dyn"/>

Artens utbredningsområde är<ref name = "COL"/>:
* [[Nederländerna]].
* [[Sverige]].

Arten är [[fortplantning|reproducerande]] i [[Sverige]].<ref name = "dyn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/sceptrothelys+parviclava/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "dyn">[https://www.dyntaxa.se/taxon/info/251328?changeRoot=True Dyntaxa Sceptrothelys parviclava]</ref>
<ref name = "col7517">Graham, M.W.R. de V. (1969) The Pteromalidae of north-western Europe (Hymenoptera: Chalcidoidea)., JOURBOOK: Bulletin of the British Museum (Natural History) (Entomology) VOLUME: Supplement 16 PAGES: 908pp, 686 figs</ref>
<ref name = "source">''UCD: Universal Chalcidoidea Database''. Noyes J., 2007-09-17</ref>
</references>

[[Kategori:Puppglanssteklar]]
[[Kategori:Sceptrothelys|parviclava]]

title: Systematik

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Glanssteklar · Chalcidoidea

Familj: Puppglanssteklar · Pteromalidae

Släkte: Sceptrothelys

Art: Sceptrothelys parviclava

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Graham, 1969


text:
# Kulak
Kulak (ryska кула́к kulák, egentligen ’knytnäve’) är ett ord åsyftande ryska förhållanden och med innebörden "rik bonde". Termen användes pejorativt i Sovjetunionen, ursprungligen om relativt rika bönder i kejsardömet Ryssland som ägde större jordbruk och anlitade arbetskraft som en konsekvens av Stolypinreformen som trädde i kraft 1906. En av Peter Stolypins avsikter med reformen var skapandet av en klass framgångsrika tsartrogna bönder. År 1912 ägde 16 procent (i jämförelse med 11 procent 1903) av de ryska bönderna mer än 32 000 m² (3,2 hektar) land per manlig familjemedlem (gränsen användes för att åtskilja medelklassen från än mer framgångsrika bönder i statistiken).

## Tiden före revolutionen
Den ryska livegenskapen avskaffades inte förrän 1861, under denna ansvarade bysamfälligheten gemensamt för skatt men genomförde också omfördelning av jord inom byn. Boskap och redskap var däremot familjeegendom och jorden runt själva hushållet gick i arv. I Ukraina och Belarus existerade visserligen bysamfälligheten, men den hade inte samma befogenhet att omfördela jord, utan besittningsrätten gick i arv. Vid livegenskapens avskaffande fick bonden äganderätt till jorden, men inte till all jord han tidigare brukat och dessutom var han tvungen att friköpa den. Den mark som fortfarande tillhörde adeln ansågs av många bönder som rättmätigen deras. Att livegenskapens upphörande ändå hade en lugnande effekt kan avläsas genom att antalet bondeuppror föll drastiskt. Avskaffandet av livegenskapen ledde dock inte till önskat resultat och efter revolutionen 1905 sattes Stolypins plan i verket vilken avsåg att skapa ett modernt bondestånd i västerländsk bemärkelse. Denna reform skulle avskaffa det traditionella tegskiftet och samla jorden i sammanhållna skiften. Reformen löpte trögt och 1917 var bara 10 procent av jordbruken självägande och hade lämnat tegskiftet, men uppvisade omedelbart en ökad produktivitet. Å andra sidan bedrev fem av 13 hushåll fortfarande jordbruk med tegskifte och inom ramen för en bysamfällighet, som fortfarande hade rätt att omfördela jord.

## Den tidiga sovjettiden
Bönderna delades in i tre breda grupper: bednyaker eller fattigbönder, seredniaker eller medelbönder och kulaker, de rikare bönderna. Utöver dessa grupper fanns även batraker, vilka var jordlösa arbetare som arbetade för bönderna mot lön.
Av taktiska skäl och mot sin egen uppfattning antog bolsjevikerna snabbt en lag som gav bysamfälligheten rätt att välja form av besittningsrätt till jorden. Man antog att detta skulle vara bysamfällighetens enda uppgift och att för övrigt skulle den lokala sovjeten få makten, men bysamfälligheten blev de egentliga makthavarna. Strax före revolutionen låg mindre än 50 procent medan 1927 hela 95,5 procent av all jord under bysamfälligheten och enbart 3,5 procent av jorden var i form av självständiga gårdar av Stolypins modell. Resultatet av revolutionen var att bönderna tog kontroll över de större jordägarnas mark och slog därefter dövörat till för socialismens idéer, samtidigt som jordbruket ånyo blev ålderdomligare och mindre produktivt.
I maj 1918 beslutade bolsjevikerna att alliansen med bönderna var över och att den socialistiska revolutionen nu kunde börja på allvar. Sverdlov sa i ett tal till centralkommittén att vi måste ”skapa två fientliga läger i byarna: det fattigaste skiktet mot kulakelementen”. Den verkliga kampen gällde dock om bönderna skulle få sälja sin säd eller om staten skulle ha rätt att rekvirera den utan ersättning. Enligt ett dekret sattes kommittéer upp för att ombesörja rekvisitionen. Dessa behövde stagas upp med aktivister från städerna och 125 000 dylika sändes ut på landsbygden. Lenin kom senare att tillstå att "vi" tog allt överskott och ibland även det som bönderna behövde till mat. Även om huvuddelen av fattigbönderna tog avstånd, lyckades regimen bygga upp en viss bas på landet. När antagonismen ökade började de som godtog det kommunistiska väldet att plundra och mörda med stöd av de beväpnade aktivisterna. Därutöver föreslog Lenin att man skulle ta gisslan vilka med sitt liv skulle ansvara för att insamling och lastning av överskott av spannmål. Denna inställning till böndernas produkter kallas ofta krigskommunism, vilket antyder att det var en nödåtgärd. Det senare påstås vara fel, då inbördeskriget knappt hade startat innan de första dekreten och Lenin definierade spannmålsmonopolet som ett sätt att övergå från kapitalistiskt varuutbyte till socialistiskt produktutbyte. Krigskommunismen övergavs dock snabbt efter krigets slut. Rekvisitionen ledde till ett otal bondeuppror, vilka inte kunde skyllas på kulakerna, eftersom inslaget av fattigbönder och mellanbönder varierande mellan 25 och 80 procent. En kritisk punkt nåddes med upproret på örlogsbasen i Kronstadt, där rebellerna hade en klar uppfattning om böndernas lidande. I sin tidning skrev de att i utbyte mot nästan total rekvisition av spannmål och konfiskering av kor och hästar har bönderna fått Tjekans (säkerhetstjänsten) räder och exekutionsplutoner. Om Kronstadtupproret sa Trotskij vid 15:e partikongressen: då talade mellanbönderna med sovjetregeringen genom örlogskanoner.
Efter den ryska revolutionen betraktade bolsjevikerna endast batrakerna och bednyakerna som sanna allierade till proletariatet. Seredniakerna ansågs vara opålitliga, "tvekande" allierade, och kulakerna sågs som klassfiender per definition. Många av dem som kallade sig kulaker var dock inte särskilt välmående. Både bönder och Sovjetunionens förvaltningsmän var ofta tveksamma över vilka kriterierna egentligen var för att man skulle vara kulak, och termen användes ofta om vem som helst som köpte arbetskraft eller hade mer egendom än som betraktades vara "normalt" enligt subjektiva omdömen. Att vara kulak medförde inga generella repressalier från den nya sovjetmakten och de flesta kulaker kunde, efter att ha fått sin jord exproprierad, fortsätta arbeta inom jordbruk eller annorstädes.
I maj 1929 utfärdade Sovnarkom ett dekret som formaliserade begreppet "kulak-hushåll" (кулацкое хозяйство). Vilket som helst av det följande definierade en kulak:
- regelbunden användning av köpt arbetskraft
- ägande av en kvarn, ett mejeri (маслобойня), eller annat byggnadskomplex, eller en komplex maskin med mekanisk motor
- systematisk uthyrning av jordbruksredskap eller lokaler
- inblandning i kommers, utlåning av pengar, mäkleri, eller "andra typer av icke-arbetande sysslor".

En distinktion fanns mellan kulakerna å ena sidan och små- och mellanbönderna å den andra, där de flesta kulaker motsatte sig oktoberrevolutionen medan de flesta små- och mellanbönder stödde revolutionen och dess paroller (främst "jord åt bönderna!") som bland annat innebar att kulakernas jord exproprierades och delades ut till de fattiga bönderna.

## Kollektivisering och svältkatastrofer
1928 rådde det matbrist i städerna och i armén. De sovjetiska myndigheterna uppmuntrade bildandet av kollektiva jordbruk och introducerade 1929 en policy för kollektivisering. Vissa bönder attraherades av kollektiviseringen därför att de således skulle ha råd med traktorer och skulle kunna öka produktionen. Kulaker kom därefter att bli ett smädesnamn på de cirka fem till sju miljoner ryska bönder som vägrade att överge egna jordbruk och ansluta sig till kollektiva jordbruk i Sovjetunionen 1928–1933, och senare att allmänt pejorativ om obekväma individer inom det sovjetiska samhället. Det sovjetiska kommunistpartiets illvilja mot kulakerna och användning av dem som avskräckande exempel fanns tidigt – redan 11 augusti 1919 instruerade Lenin: "Häng inte mindre än 100 välkända kulaker, de rika blodsugarna, och se till att de hängs där de är fullt synliga för folket". Denna illvilja berodde på att en stor del av vita armén utgjordes av kosacker så bland dessa fanns en stor illvilja mot bolsjevikerna.
När Lenins ekonomiska plan NEP från 1921 (som tillät viss privat produktion) upplöstes 1928, blev partiets motdrag vid livsmedelsbrist att med tvång driva in jordbruksprodukter från de självägande bönderna samt att etablera kollektiva jordbruk. Våld användes ofta för att tvinga bönderna i kollektiv. När fängelserna blev överfulla av bönder som vägrade att tvingas in i sovchoser och kolchoser, öppnades tvångsarbetsläger (Gulag), bland annat Dalstroj som drev guldgruvorna i Kolyma. Politbyrån löste också problemet med de återstående icke-kollektiviserade bönder – genom två insamlingar av säd under vintern skulle inte bönderna ha möjligheter att så sina åkrar. Indrivning av säd skedde genom massiva aktioner med deltagande av Röda armén, OGPU och "frivilliga" komsomolaktivister, arbetare och miliser från städerna. Klasskampen intensifierades också och kulakerna blev uteslutna från möjligheten att ansluta sig till kollektivjordbruken – för en del av dem fanns bara tre (icke-valbara) möjligheter, beroende på hur partiet klassificerade familjen - att skjutas, skickas till Gulag eller deporteras till avlägsna områden.
Fyra till fem miljoner bönder uppskattas ha omkommit 1932–1933 av svältdöden och i indrivningsaktioner. Bönderna slaktade också sina sista djur för att hålla undan dem från konfiskation. Situationen förvärrades då svår torka under sommaren 1931 gav exceptionellt liten skörd.
Trots den svåra livsmedelssituationen ville inte Stalin inte minska på landets export av säd för att inte äventyra krediter utomlands. Det förekom också ofta fall av kannibalism på landsbygden på grund av svält.[källa behövs] Svältkatastrofen i Sovjetunionen 1932–33, liksom en tidigare 1921–22, hölls hemlig för att inte ge dålig publicitet för Stalins  första femårsplan. Rörlighet inom landet förbjöds för att inte bönderna skulle kunna fly till städer. Utländska korrespondenter och besökare hölls borta från drabbade områden.
Samtida rapportering från kollektiviserings- och svältperiodens Sovjetunionen förteg förtrycket av kulaker och svälten. En del av den vänsterorienterade pressen och intelligentian i väst höll ofta en okritisk och förskönande bild av situationen i det stora landet, och försvarade Stalins politik (till exempel brittiska Left Book Club). Dansken Sigvard Lund i Bröd och stål kom under sitt besök i landet tydligen inte i kontakt med den sovjetiska vardagen och lovordade specialbutiken för utlänningar och speciellt privilegierade, Insnab, i Moskva – "rikligt försedd, till och med i denna knappa tid, med flera sorters kaviar, otaliga sorters röd lax, [...]" och så vidare och till priser som inte äventyrade hans västerländska budget. Vad vanliga sovjetmedborgare speciellt de svältande bönderna åt nämns inte i redogörelsen.
Albert Olsen, professor i historia vid Köpenhamns universitet, kom 1933 med liknelsen att vistelsen i Gulag närmast motsvarade de danska folkhögskolorna. Tradition för att förneka avkulakiseringens omfattning och betydelse fortsatte och fortsätter att dominera historieskrivningen inom den sovjetvänliga så kallade revisionistiska skolan, bland vänsteranhängare, och inte minst i skolläroböckerna,[källa behövs] trots att stort antal dokument i Sovjetunionens arkiv, som bekräftar katastrofen och missförhållanden, blivit kända efter Sovjetunionens fall.
Påstående att hungersnöden var "statsorganiserad" framlades i väst redan 1934 av W.H. Chamberlain i The Evolution of Soviet Terrorism (Foreign Affairs, 1934 april, s.434), med klar koppling till att Stalin förhindrade all hjälp från utlandet och förnekade hungerkatastrofen – "ansvaret för denna förintelse vilar klart och tydligt hos Stalin och dennes kollegor". Svälten berördes i en akademisk uppsats först 1964 av amerikanskan Dana Dalrymple. Det breda genombrottet för frågan skedde först 1986 i Robert Conquests The Harvest of Sorrow. Conquest betraktar regimens handlande under svältkatastrofen i Ukraina som folkmord enligt FN-konventionen, och påstår att även Raphaël Lemkin som utarbetade folkmordskonventionen delade hans uppfattning.

title: Kulak

wikitext:
'''Kulak''' ([[ryska]] кула́к ''kulák'', egentligen ’knytnäve’) är ett ord åsyftande ryska förhållanden och med innebörden "rik [[bonde]]". Termen användes [[pejorativ]]t i [[Sovjetunionen]], ursprungligen om relativt rika bönder i [[kejsardömet Ryssland]] som ägde större [[jordbruk]] och anlitade arbetskraft som en konsekvens av [[Stolypinreformen]] som trädde i kraft [[1906]]. En av [[Peter Stolypin]]s avsikter med reformen var skapandet av en klass framgångsrika tsartrogna bönder. År 1912 ägde 16 procent (i jämförelse med 11 procent 1903) av de ryska bönderna mer än 32 000 m² (3,2 hektar) land per manlig familjemedlem (gränsen användes för att åtskilja medelklassen från än mer framgångsrika bönder i statistiken).

== Tiden före revolutionen ==

Den [[Livegenskapen i Ryssland|ryska livegenskapen]] avskaffades inte förrän 1861, under denna ansvarade bysamfälligheten gemensamt för skatt men genomförde också [[Fördelningspolitik|omfördelning]] av jord inom byn. Boskap och redskap var däremot familjeegendom och jorden runt själva hushållet gick i arv. I [[Ukraina]] och [[Belarus]] existerade visserligen bysamfälligheten, men den hade inte samma befogenhet att omfördela jord, utan besittningsrätten gick i arv. Vid livegenskapens avskaffande fick bonden äganderätt till jorden, men inte till all jord han tidigare brukat och dessutom var han tvungen att friköpa den. Den mark som fortfarande tillhörde adeln ansågs av många bönder som rättmätigen deras. Att livegenskapens upphörande ändå hade en lugnande effekt kan avläsas genom att antalet bondeuppror föll drastiskt.<ref>[[Robert Conquest]] ''The Harvest of Sorrow'', s.15</ref> Avskaffandet av livegenskapen ledde dock inte till önskat resultat och efter [[revolutionen 1905]] sattes Stolypins plan i verket vilken avsåg att skapa ett modernt bondestånd i västerländsk bemärkelse. Denna reform skulle avskaffa det traditionella [[tegskifte]]t och samla jorden i sammanhållna skiften. Reformen löpte trögt och [[1917]] var bara 10 procent av jordbruken självägande och hade lämnat tegskiftet, men uppvisade omedelbart en ökad produktivitet. Å andra sidan bedrev fem av 13 hushåll fortfarande jordbruk med tegskifte och inom ramen för en bysamfällighet, som fortfarande hade rätt att omfördela jord.<ref>[[Robert Conquest]] ''The Harvest of Sorrow'', s.18</ref>

== Den tidiga sovjettiden==

Bönderna delades in i tre breda grupper: ''bednyaker'' eller fattigbönder, ''seredniaker'' eller medelbönder och ''kulaker'', de rikare bönderna. Utöver dessa grupper fanns även ''batraker'', vilka var jordlösa arbetare som arbetade för bönderna mot [[lön]].

Av taktiska skäl och mot sin egen uppfattning antog [[bolsjevikerna]] snabbt en lag som gav bysamfälligheten rätt att välja form av besittningsrätt till jorden. Man antog att detta skulle vara bysamfällighetens enda uppgift och att för övrigt skulle den lokala sovjeten få makten, men bysamfälligheten blev de egentliga makthavarna. Strax före revolutionen låg mindre än 50 procent medan 1927 hela 95,5 procent av all jord under bysamfälligheten och enbart 3,5 procent av jorden var i form av självständiga gårdar av Stolypins modell. Resultatet av revolutionen var att bönderna tog kontroll över de större jordägarnas mark och slog därefter dövörat till för socialismens idéer,<ref>[[Robert Conquest]] ''The Harvest of Sorrow'', s.44</ref> samtidigt som jordbruket ånyo blev ålderdomligare och mindre produktivt.

I maj 1918 beslutade bolsjevikerna att alliansen med bönderna var över och att den socialistiska revolutionen nu kunde börja på allvar. [[Sverdlov]] sa i ett tal till centralkommittén att vi måste ”skapa två fientliga läger i byarna: det fattigaste skiktet mot kulakelementen”. Den verkliga kampen gällde dock om bönderna skulle få sälja sin säd eller om staten skulle ha rätt att rekvirera den utan ersättning. Enligt ett dekret sattes kommittéer upp för att ombesörja rekvisitionen. Dessa behövde stagas upp med aktivister från städerna och 125 000 dylika sändes ut på landsbygden. [[Lenin]] kom senare att tillstå att "vi" tog allt överskott och ibland även det som bönderna behövde till mat. Även om huvuddelen av fattigbönderna tog avstånd, lyckades regimen bygga upp en viss bas på landet. När antagonismen ökade började de som godtog det kommunistiska väldet att plundra och mörda med stöd av de beväpnade aktivisterna. Därutöver föreslog Lenin att man skulle ta gisslan vilka med sitt liv skulle ansvara för att insamling och lastning av överskott av spannmål. Denna inställning till böndernas produkter kallas ofta [[krigskommunism]], vilket antyder att det var en nödåtgärd. Det senare påstås vara fel, då [[Ryska inbördeskriget|inbördeskriget]] knappt hade startat innan de första dekreten och Lenin definierade spannmålsmonopolet som ett sätt att övergå från kapitalistiskt varuutbyte till socialistiskt produktutbyte.<ref>[[Robert Conquest]] ''The Harvest of Sorrow'', s.48</ref> Krigskommunismen övergavs dock snabbt efter krigets slut. Rekvisitionen ledde till ett otal bondeuppror, vilka inte kunde skyllas på kulakerna, eftersom inslaget av fattigbönder och mellanbönder varierande mellan 25 och 80 procent. En kritisk punkt nåddes med upproret på örlogsbasen i [[Kronstadt]], där rebellerna hade en klar uppfattning om böndernas lidande. I sin tidning skrev de att i utbyte mot nästan total rekvisition av spannmål och konfiskering av kor och hästar har bönderna fått [[Tjekan]]s (säkerhetstjänsten) räder och exekutionsplutoner. Om [[Kronstadtupproret]] sa [[Trotskij]] vid 15:e partikongressen: då talade mellanbönderna med sovjetregeringen genom örlogskanoner.<ref>[[Robert Conquest]] ''The Harvest of Sorrow'', s.52</ref>

Efter den ryska revolutionen betraktade bolsjevikerna endast batrakerna och bednyakerna som sanna allierade till [[proletariat]]et. Seredniakerna ansågs vara opålitliga, "tvekande" allierade, och kulakerna sågs som klassfiender per definition. Många av dem som kallade sig kulaker var dock inte särskilt välmående. Både bönder och Sovjetunionens förvaltningsmän var ofta tveksamma över vilka kriterierna egentligen var för att man skulle vara kulak, och termen användes ofta om vem som helst som köpte arbetskraft eller hade mer egendom än som betraktades vara "normalt" enligt subjektiva omdömen. Att vara kulak medförde inga generella repressalier från den nya sovjetmakten och de flesta kulaker kunde, efter att ha fått sin jord [[Expropriation|exproprierad]], fortsätta arbeta inom jordbruk eller annorstädes.

I maj 1929 utfärdade ''[[Sovnarkom]]'' ett dekret som formaliserade begreppet "kulak-hushåll" (кулацкое хозяйство). Vilket som helst av det följande definierade en kulak:
* regelbunden användning av köpt arbetskraft
* ägande av en kvarn, ett mejeri (маслобойня), eller annat byggnadskomplex, eller en komplex maskin med mekanisk motor
* systematisk uthyrning av jordbruksredskap eller lokaler
* inblandning i kommers, utlåning av pengar, mäkleri, eller "andra typer av icke-arbetande sysslor".

En distinktion fanns mellan kulakerna å ena sidan och små- och mellanbönderna å den andra, där de flesta kulaker motsatte sig [[oktoberrevolutionen]] medan de flesta små- och mellanbönder stödde revolutionen och dess paroller (främst ''"jord åt bönderna!"'') som bland annat innebar att kulakernas jord exproprierades och delades ut till de fattiga bönderna.

== Kollektivisering och svältkatastrofer==

1928 rådde det matbrist i städerna och i armén. De sovjetiska myndigheterna uppmuntrade bildandet av kollektiva jordbruk och introducerade 1929 en policy för [[kollektivisering]]. Vissa bönder attraherades av kollektiviseringen därför att de således skulle ha råd med traktorer och skulle kunna öka produktionen. Kulaker kom därefter att bli ett smädesnamn på de cirka fem till sju miljoner<ref>[[Robert Service]] ''A History of Modern Russia'', s.180, återger V.P. Danilovs artikel i Pravda 16 september 1988</ref> ryska bönder som vägrade att överge egna jordbruk och ansluta sig till kollektiva jordbruk i Sovjetunionen 1928–1933, och senare att allmänt [[pejorativ]] om obekväma individer inom det sovjetiska samhället. Det [[sovjetiska kommunistpartiet]]s illvilja mot kulakerna och användning av dem som avskräckande exempel fanns tidigt – redan 11 augusti 1919 instruerade Lenin: ''"Häng inte mindre än 100 välkända kulaker, de rika blodsugarna, och se till att de hängs där de är fullt synliga för folket"''.<ref>[[Robert Service]] ''A History of Modern Russia'', s.108 (återger Komsomolskaja Pravda 12 februari 1992</ref> Denna illvilja berodde på att en stor del av [[vita armén]] utgjordes av [[kosacker]] så bland dessa fanns en stor illvilja mot bolsjevikerna.

När Lenins ekonomiska plan [[NEP]] från 1921 (som tillät viss privat produktion) upplöstes 1928, blev partiets motdrag vid livsmedelsbrist att med tvång driva in jordbruksprodukter från de självägande bönderna samt att etablera kollektiva jordbruk. Våld användes ofta för att tvinga bönderna i kollektiv. När fängelserna blev överfulla av bönder som vägrade att tvingas in i [[sovchos]]er och [[kolchos]]er, öppnades tvångsarbetsläger ([[Gulag]]), bland annat Dalstroj som drev guldgruvorna i [[Kolyma]]. Politbyrån löste också problemet med de återstående icke-kollektiviserade bönder – genom två insamlingar av säd under vintern skulle inte bönderna ha möjligheter att så sina åkrar. Indrivning av säd skedde genom massiva aktioner med deltagande av [[Röda armén]], [[OGPU]] och "frivilliga" [[komsomol]]aktivister, arbetare och miliser från städerna. Klasskampen intensifierades också och kulakerna blev uteslutna från möjligheten att ansluta sig till kollektivjordbruken – för en del av dem fanns bara tre (icke-valbara) möjligheter, beroende på hur partiet klassificerade familjen - att skjutas, skickas till Gulag eller deporteras till avlägsna områden.<ref>[[Robert Service]] ''A History of Modern Russia'', s.170–171,179–181</ref><ref>Geoffrey Hosking ''Russia an the Russians. A History.'' s.449ff</ref><ref>Bent Jensen ''Gulag och glömskan'', s.426; återger (då fortfarande) trotskisten [[Isaac Deutscher]] ''Stalin. A Political Biography'' s.324–325 – bekräftar att övervägande delen av bönderna motsatte sig kollektiviseringen som urartade till en ren militäroperation, med deporteringar och svält.</ref><ref>Bent Jensen ''Gulag och glömskan'', s.206f citerar [[Molotov]]: ''"Jag kan säga i förtrolighet att när enskilda kamrater under plenum i november ''[1929]'' undrade vad som skulle ske med kulakerna så svarade jag att om det fanns någon lämplig flod, så dränk dem. Men det finns ju inte överallt någon flod, det vill säga svaret var otillräckligt ''[...]'' Jag anser det stå utan tvivel att denna [tvångskollektivisering och likvidering av kulakerna] inte låter sig genomföras utan repressiva åtgärder: vi är tvungna att skjuta dem. Deportera! Nummer ett: skjut, nummer två: deportera."'' Jörg Baberowski ''Stalinismus als Feldzug gegen das Fremde'', Osteuropa 6 (2000) s.617–637</ref>

Fyra till fem miljoner bönder uppskattas ha omkommit 1932–1933 av svältdöden och i indrivningsaktioner. Bönderna slaktade också sina sista djur för att hålla undan dem från konfiskation.<ref>[[Robert Service]] ''A History of Modern Russia'', s.181, återger A. Romano ''Peasant-Bolshevik Conflicts Inside the Red Army'' s.114–115</ref> Situationen förvärrades då svår torka under sommaren 1931 gav exceptionellt liten skörd.
Trots den svåra livsmedelssituationen ville inte Stalin inte minska på landets export av säd för att inte äventyra krediter utomlands. Det förekom också ofta fall av [[kannibalism]] på landsbygden på grund av svält.{{källa behövs|datum=2022-02}} Svältkatastrofen i Sovjetunionen 1932–33, liksom en tidigare 1921–22, hölls hemlig för att inte ge dålig publicitet för Stalins [[första femårsplanen| första femårsplan]]. Rörlighet inom landet förbjöds för att inte bönderna skulle kunna fly till städer. Utländska korrespondenter och besökare hölls borta från drabbade områden.<ref>Geoffrey Hosking ''Russia an the Russians. A History.'' s.454ff; återger bland annat Ivinskij ''Kollektivizatsija s.203–225; D.N.Khubova ''Tjernje doski: tabula rasa – Golod 1932-1933, [[Robert Conquest]] ''Harvest of Sorrow'', Davies, Harrison ''Economic Transformation'' s.74–76</ref>

Samtida rapportering från kollektiviserings- och svältperiodens Sovjetunionen förteg förtrycket av kulaker och svälten. En del av den vänsterorienterade pressen och intelligentian i väst höll ofta en okritisk och förskönande bild av situationen i det stora landet, och försvarade [[Stalin]]s politik (till exempel brittiska [[Left Book Club]]). Dansken Sigvard Lund i ''Bröd och stål'' kom under sitt besök i landet tydligen inte i kontakt med den sovjetiska vardagen och lovordade specialbutiken för utlänningar och speciellt privilegierade, ''Insnab'', i Moskva – ''"rikligt försedd, till och med i denna knappa tid, med flera sorters kaviar, otaliga sorters röd lax, [...]"'' och så vidare och till priser som inte äventyrade hans västerländska budget. Vad vanliga sovjetmedborgare speciellt de svältande bönderna åt nämns inte i redogörelsen.
Albert Olsen, professor i historia vid Köpenhamns universitet, kom 1933 med liknelsen att vistelsen i Gulag närmast motsvarade de danska [[folkhögskolor]]na.<ref>Bent Jensen ''Gulag och glömskan'', s.411–412</ref> Tradition för att förneka avkulakiseringens omfattning och betydelse fortsatte och fortsätter att dominera historieskrivningen inom den sovjetvänliga så kallade [[revisionism|revisionistiska skolan]]{{förtydliga|Revisionism (marxism) ? eller någon annan atrrikel?|datum=2017-02}}, bland vänsteranhängare, och inte minst i skolläroböckerna,{{källa behövs|datum=2022-02}} trots att stort antal dokument i Sovjetunionens arkiv, som bekräftar katastrofen och missförhållanden, blivit kända efter Sovjetunionens fall.

Påstående att hungersnöden var "statsorganiserad" framlades i väst redan 1934 av W.H. Chamberlain i ''The Evolution of Soviet Terrorism'' (Foreign Affairs, 1934 april, s.434), med klar koppling till att Stalin förhindrade all hjälp från utlandet och förnekade hungerkatastrofen – ''"ansvaret för denna förintelse vilar klart och tydligt hos Stalin och dennes kollegor"''. Svälten berördes i en akademisk uppsats först 1964 av amerikanskan Dana Dalrymple. Det breda genombrottet för frågan skedde först [[1986]] i [[Robert Conquest]]s ''The Harvest of Sorrow''. Conquest betraktar regimens handlande under svältkatastrofen i Ukraina som [[folkmord]] enligt FN-konventionen, och påstår att även [[Raphaël Lemkin]] som utarbetade folkmordskonventionen delade hans uppfattning.<ref>Bent Jensen ''Gulag och glömskan'', s.222–223</ref>

==Se även==
* [[Hungersnöden i Sovjetunionen 1932–1933]]
* [[Holodomor]]
* [[Sovchos]]
*[[Kolchos]]

==Litteratur==
* [http://books.google.se/books?id=6ZAKmWBNXV8C&ie=ISO-8859-1 ''Peasant Rebels Under Stalin: Collectivization and the Culture of Peasant Resistance''] Lynne Viola, {{ISBN|0195131045}}

==Källor==
<references />
* [[:en:Kulak|Innehåller vissa översatta meningar från engelska Wikipwedia-artikeln (inledande meningar)]]

[[Kategori:Sovjetunionen]]
[[Kategori:Agrarhistoria]]


text:
# Joséphin Soulary
Joséphin Soulary, född den 23 februari 1815 i Lyon, död där den 28 mars 1891, var en fransk skald.
Soulary, som var tjänsteman i sin födelsestad, gjorde sig känd som en originell, formskicklig poet, av vars verk särskilt Sonnets humoristiques (1858) väckte uppseende och erkännande.

title: Joséphin Soulary

wikitext:
[[Fil:Joséphin Soulary.jpg|miniatyr|Joséphin Soulary.]]
'''Joséphin Soulary''', född den [[23 februari]] [[1815]] i [[Lyon]], död där den [[28 mars]] [[1891]], var en [[Frankrike|fransk]] [[skald]].

Soulary, som var [[tjänsteman]] i sin födelsestad, gjorde sig känd som en originell, formskicklig [[poet]], av vars verk särskilt ''Sonnets humoristiques'' (1858) väckte uppseende och erkännande.

{{commonscatbox}}

== Källor ==

* {{runeberg.org|nfcf|0253.html Soulary, Joséphin}}

{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Soulary, Josephin}}

[[Kategori:Franska poeter]]
[[Kategori:Franskspråkiga poeter]]
[[Kategori:Poeter under 1800-talet]]
[[Kategori:Franska författare under 1800-talet]]
[[Kategori:Personer från Lyon]]
[[Kategori:Födda 1815]]
[[Kategori:Avlidna 1891]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Ugglan]]


text:
# Carl Pontus Gahn
Carl Pontus Gahn, adlad Gahn af Colquhoun, född den 1 mars 1759 i Falun, död den 9 maj 1825 i Stockholm, var en svensk militär och politiker. Han var bror till Johan Gottlieb och Henrik Gahn den äldre.
Efter att ha blivit löjtnant vid Savolax regemente gjorde han krigstjänst i Frankrike, Holland och Preussen. Utnämnd till major 1787  bevistade han Gustav III:s ryska krig 1788–1790 och Finska kriget 1808–1809.
År 1813 utnämndes Gahn till chef för Dalregementet, 1814 till generalmajor, 1820 till chef för Andra infanteribrigaden och 1824 till ordförande i Krigshovrätten.
Gahn användes 1809 av Georg Adlersparre i Dalarna för att övervaka befarade kontrarevolutionära stämplingar där samt för att genom emissarier, ströskrifter och dylikt till Norge befordra dess väntade anslutning till Sverige.
År 1814 anförde Gahn den svenska truppstyrka, som under kriget med Norge blev tillbakaslagen i sammandrabbningarna vid Lier och Matrand av en norsk kår under överstelöjtnant Andreas Samuel Krebs. 1809 blev Gahn adlad och antog namnet Gahn af Colquhoun. Han slöt själv sin adliga ätt.

title: Carl Pontus Gahn

wikitext:
{{Adlig
|namn                     = Carl Pontus Gahn
|bild                     = Carl Gahn SPA (cropped).jpg
|bildtext                 = Carl Pontus Gahn.
|yrke                     = [[Militär]], [[politiker]]
|ätt                      = [[Gahn af Colquhoun]]
|far                      = Hans Jacob Gahn
|släktingar               = [[Henrik Gahn den äldre]] (bror)
[[Johan Gottlieb Gahn]] (bror)
|make_maka                = Christina Brita Rosenborg
|giftdatum                = 17 december 1801
|giftplats                = [[Klosters bruk]], [[Husby socken|Husby]]
|troskap                  = {{flaggbild|Sverige|flotta}} [[Sverige]]
{{flaggland|Kungariket Frankrike}}
{{flaggbild|Republiken Förenade Nederländerna}} [[Republiken Förenade Nederländerna|Nederländerna]]
{{flaggland|Preussen}}
|tjänstetid               = 1773–1825
|grad                     = [[Generalmajor]]
|enhet                    = [[Royal suédois]]
[[Savolax lätta infanteriregemente]]
[[Västmanlands regemente (gamla)|Västmanlands regemente]]
|befäl                    = [[Dalregementet]]
|slag                     = {{tree list}}
*'''[[Amerikanska frihetskriget]]'''
**[[Belägringen av Gibraltar]]
**[[Slaget om Menorca]]
*'''[[Gustav III:s ryska krig]]'''
**[[Anfallet mot Nyslott]]
**[[Slaget vid Parkumäki]]
**[[Slaget vid Pumala]]
**[[Andra slaget vid Pardakoski–Kärnakoski]]
**[[Slaget vid Savitaipal]]
*'''[[Dansk-svenska kriget 1808–1809]]'''
**[[Slaget vid Trangen]]
*'''[[Fälttåget mot Norge]]'''
**[[Slaget vid Lier (1814)|Slaget vid Lier]]
**[[Slaget vid Matrand]]
{{tree list/end}}
|utmärkelser              = [[Svärdsorden|Riddare av Svärdsorden]]
Kommendör av Svärdsorden
|personnamn               = Carl Pontus Gahn
|födelsedatum             =  [[1 mars]] [[1759]]
|födelseplats             = [[Falun]], [[Dalarna]], [[Sverige]]
|nationalitet             = {{flaggbild2|Sverige}}
|alma_mater               = [[Uppsala universitet]]
|dödsdatum                = {{Död datum och ålder|1825|5|9|1759|3|1}}
|dödsplats                = [[Stockholm]], Sverige
}}
'''Carl Pontus Gahn''', adlad ''[[Gahn af Colquhoun]]'', född den [[1 mars]] [[1759]] i [[Falun]], död den [[9 maj]] [[1825]] i [[Stockholm]], var en svensk [[militär]] och [[politiker]]. Han var bror till [[Johan Gottlieb Gahn|Johan Gottlieb]] och [[Henrik Gahn den äldre]].

Efter att ha blivit [[löjtnant]] vid [[Savolax regemente]] gjorde han krigstjänst i [[Frankrike]], [[Republiken Förenade Nederländerna|Holland]] och [[Preussen]]. [[Utnämning|Utnämnd]] till [[major]] 1787  bevistade han [[Gustav III:s ryska krig]] 1788–1790 och [[Finska kriget]] 1808–1809.

År 1813 utnämndes Gahn till chef för [[Dalregementet]], 1814 till [[generalmajor]], 1820 till chef för Andra infanteribrigaden och 1824 till ordförande i [[Krigshovrätten]].

Gahn användes 1809 av [[Georg Adlersparre]] i Dalarna för att övervaka befarade kontrarevolutionära stämplingar där samt för att genom emissarier, ströskrifter och dylikt till Norge befordra dess väntade anslutning till Sverige<ref>Hans brev i detta ärende till Adlersparre finns tryckta i utdrag i dennes "Handlingar rörande Sveriges historia", 1831, VI.</ref>.

År 1814 anförde Gahn den svenska truppstyrka, som under kriget med Norge blev tillbakaslagen i [[Slaget vid Lier (1814)|sammandrabbningarna vid Lier]] och [[Matrand]] av en norsk kår under överstelöjtnant [[Andreas Samuel Krebs]]. 1809 blev Gahn adlad och antog namnet Gahn af Colquhoun. Han slöt själv sin adliga ätt.

== Referenser ==
===Noter===
<references/>

===Källor===
*{{ugglan|artikel=Gahn, 3. Karl Pontus|url=https://runeberg.org/nfbi/0301.html}}
*{{sbh|artikel=Gahn, 3. Carl Pontus|url=https://runeberg.org/sbh/a0379.html}}
*{{SBL|14651|författare=Sven Åstrand|år=1964-1966}}

{{Auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Gahn, Carl Pontus}}
[[Kategori:Födda 1759]]
[[Kategori:Avlidna 1825]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Svensk obetitlad adel]]
[[Kategori:Svenskt adlade]]
[[Kategori:Militärer från Falun]]
[[Kategori:Svenska militärer under 1700-talet]]
[[Kategori:Svenska militärer under 1800-talet]]
[[Kategori:Svenska generaler]]
[[Kategori:Ätten Gahn af Colquhoun|Carl Pontus]]

title: Carl Pontus Gahn

Yrke: Militär, politiker

I tjänst för: Sverige · Frankrike · Nederländerna · Preussen

Grad: Generalmajor

Enhet: Royal suédois · Savolax lätta infanteriregemente · Västmanlands regemente

Befäl: Dalregementet

Slag/krig: - Amerikanska frihetskriget - Belägringen av Gibraltar - Slaget om Menorca - Gustav III:s ryska krig - Anfallet mot Nyslott - Slaget vid Parkumäki - Slaget vid Pumala - Andra slaget vid Pardakoski–Kärnakoski - Slaget vid Savitaipal - Dansk-svenska kriget 1808–1809 - Slaget vid Trangen - Fälttåget mot Norge - Slaget vid Lier - Slaget vid Matrand

Utmärkelser: Riddare av Svärdsorden · Kommendör av Svärdsorden

Personnamn: Carl Pontus Gahn

Född: 1 mars 1759 · Falun, Dalarna, Sverige

Nationalitet: Sverige

Alma mater: Uppsala universitet

Död: 9 maj 1825 (66 år) · Stockholm, Sverige

Frälse- eller adelsätt: Gahn af Colquhoun

Far: Hans Jacob Gahn

Släktingar: Henrik Gahn den äldre (bror) · Johan Gottlieb Gahn (bror)

Gift: 17 december 1801 · Klosters bruk, Husby

Make/maka: Christina Brita Rosenborg


text:
# El Faisán Fraccionamiento
El Faisán Fraccionamiento är en ort i Mexiko.   Den ligger i kommunen Santa María Huatulco och delstaten Oaxaca, i den sydöstra delen av landet, 500 km sydost om huvudstaden Mexico City. El Faisán Fraccionamiento ligger 131 meter över havet och antalet invånare är 109.
Terrängen runt El Faisán Fraccionamiento är platt söderut, men norrut är den kuperad. Terrängen runt El Faisán Fraccionamiento sluttar söderut. Runt El Faisán Fraccionamiento är det ganska tätbefolkat, med 60 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Crucecita, 6,3 km öster om El Faisán Fraccionamiento. I omgivningarna runt El Faisán Fraccionamiento växer huvudsakligen savannskog.

title: El Faisán Fraccionamiento

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Mexiko|datum=2016-11}}
{{geobox
| 1                                 = Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = El Faisán Fraccionamiento
| native_name                       =
| other_name                        = El Faisán [Fraccionamiento]
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             =
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Mexiko
| country_flag                      = true
| state                             = [[Oaxaca]]
| state_type                        = Delstat
| region                            = [[Santa María Huatulco (kommun)|Santa María Huatulco]]
| region_type                       = Kommun
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         = 131
| lat_d                             = 15.78417
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = -96.19194
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 109
| population_date                   = 2014-04-11
| population_note                   = <ref name = "gn8879871"/>
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[Central Standard Time|CST]]
| utc_offset                        = -6
| timezone_DST                      = [[Central Daylight Time|CDT]]
| utc_offset_DST                    = -5
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Mexiko|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Mexiko
| map_locator                       = Mexiko
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| timezone_label                    = America/Mexico_City
}}

'''El Faisán Fraccionamiento''' är <!--P.PPL-->en [[ort]] i [[Mexiko]].<ref name = "gn8879871"/>   Den ligger i kommunen <!--ADM2-->[[Santa María Huatulco (kommun)|Santa María Huatulco]] och delstaten <!--ADM1-->[[Oaxaca]], i den sydöstra delen av landet, {{formatnum:500}} km sydost om huvudstaden [[Mexico City]]. El Faisán Fraccionamiento ligger {{formatnum:131}} meter över havet{{anmärkning|Framräknat ur höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} och antalet invånare är <!--pop-->{{formatnum:109}}.<ref name = "gn8879871"/>

Terrängen runt El Faisán Fraccionamiento är platt söderut, men norrut är den kuperad. Terrängen runt El Faisán Fraccionamiento sluttar söderut.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 kilometers radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} Runt El Faisán Fraccionamiento är det ganska tätbefolkat, med {{formatnum:60}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Närmaste större samhälle är [[Crucecita]], {{formatnum:6.3}} km öster om El Faisán Fraccionamiento. I omgivningarna runt El Faisán Fraccionamiento växer huvudsakligen [[savannskog]].<ref name = "nasalandcover"/>
== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn8879871">[{{Geonameslänk|gnid=8879871|name=el%20faisan%20[fraccionamiento]}} El Faisán Fraccionamiento] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2014-04-11; databasdump nerladdad 2016-10-22</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>

</references>

[[Kategori:Orter i Oaxaca]]

Land: Mexiko

Delstat: Oaxaca

Kommun: Santa María Huatulco

Tidszon: CST (UTC-6)

- sommartid: CDT (UTC-5)


text:
# Koga, Ibaraki
Koga (japanska: 古河市  ?, Koga-shi) är en stad i Ibaraki prefektur i Japan. Staden fick stadsrättigheter 1950.

title: Koga, Ibaraki

wikitext:
{{för|staden Koga i Fukuoka prefektur|Koga, Fukuoka}}
{{Infobox japansk stad
|namn= Koga
|typ=Stad
|japanska= 古河市
|karta= Koga in Ibaraki Prefecture Ja.svg
|karttext= Kogas läge i Ibaraki prefektur
|region=[[Kanto|Kantō]]
|prefektur=[[Ibaraki prefektur]]
|subprefektur=
|ö=[[Honshu|Honshū]]
|lat_deg   =36   | lat_min =10  | lat_sec =42
|lon_deg   =139   | lon_min =45  | lon_sec =20
|area= 123.58
|arearef=<ref name="Higashide"/>
|popdatum=1 okt 2015
|population=140975
|populationref=<ref name="Higashide"/>
|densitet=auto
|densitetref=
|träd=
|blomma=
|fisk=
|fågel=
|flagga=
|symbol=
|symboltext=
|borgmästare=
|webbplats= http://www.city.ibaraki-koga.lg.jp/
}}

'''Koga''' {{jap|古河市  |Koga-shi}} är en [[stad]] i [[Ibaraki prefektur]] i [[Japan]]. Staden fick stadsrättigheter 1950.<ref name="Higashide" />

== Källor ==
<references>
<ref name="Higashide">{{Webbref |url=http://uub.jp/cpf/ibaraki.html |titel=Japansk sida med invånarantal och ytor |hämtdatum=2016-09-12 |författare=Masahiro Higashide |efternamn= |förnamn= |författarlänk= |efternamn2= |förnamn2= |datum= |år= |månad= |format= |verk= |utgivare=Masahiro Higashide |sid= |språk= |doi= |arkivurl= |arkivdatum= |citat= |ref= }}</ref>
</references>

[[Kategori:Orter i Ibaraki prefektur]]
[[Kategori:WP:Projekt Japan]]

Land: Japan

Region: Kantō

Prefektur: Ibaraki prefektur

Ö: Honshū

Befolkningstäthet: 1 141 invånare/km²

Träd: Zelkova serrata

Blomma: Persikoblomma


text:
# BIK Karlskoga
Bofors Ishockeyklubb Karlskoga (förkortat BIK Karlskoga), tidigare Bofors IK, är en ishockeyklubb i Karlskoga. Klubben spelar i Hockeyallsvenskan.

## Historik
År 1943 beslöt IFK Bofors, som också hade fotboll samt några andra sporter på programmet, att börja med ishockey. Under 1950-talet tog man sig till Sveriges dåvarande högsta division, Division 1. IFK Bofors slogs 1963 samman med Karlskoga IF och fick formellt namnet IF Karlskoga/Bofors, i folkmun oftast KB 63 eller KB Karlskoga. Namnet Bofors IK antog föreningen 1978.
13 mars 1944 spelades den första ishockeymatchen i föreningens historia på bortaplan mot Degerfors BK. Man förlorade med 4–1. Söndagen därpå spelades första hemmamatchen i föreningens historia, åter mot Degerfors BK och denna match vann man med 6–2.
År 2001 inledde klubben ett arbete med att stärka sin profil. Med inspiration från National Hockey League bestämde man sig för att anta en klubbsymbol i form av ett djur. En lokatt valdes för att symbolisera klubben och man kallade sig därefter för Bofors Bobcats. Det pilformade klubbmärket som använts sedan 1978 byttes ut, men Bofors IK bevarades som officiellt namn på klubben.
6 december 2011 beslutade Karlskoga kommunstyrelse att köpa klubbens namn under en femårsperiod. Bakgrunden till beslutet var att förtydliga klubbens hemort samt att flera av klubbens sponsorer inte längre ville bli förknippade med Bofors-namnet, ett namn som kom från tiden då Bofors AB var klubbens huvudsponsor. Avtalet med kommunen som löpte från 2011 och fem år framåt, innebar bland annat att Karlskoga blev en dominerande del i det nya namnet samt att klubben får bidrag från kommunen med 700 000 kronor per år. Dessutom skulle en bonus på 200 000 kronor utgå om laget vid kvalificerade sig i kvalserien till Elitserien. Då namnet byttes mitt under säsongen, ingick även i avtalet ett omställningsbidrag på 200 000 kronor för att ta fram nya dräkter och logotyp. 19 december 2011 beslutade klubben vid ett extra årsmöte att byta namn från Bofors IK till BIK Karlskoga. Det nya namnet skulle först godkännas av Riksidrottsförbundet och kom officiellt att börjas användas från och med den 27 januari 2012.

## Nobelhallen
Nobelhallen invigdes år 1972 vilket också var året då KB flyttade dit sin verksamhet. Den allra första matchen som spelades i Nobelhallen var en träningsmatch mellan KB och Djurgårdens IF. I matchen gjordes det första målet i arenans historia av KB-spelaren Stefan Canderyd. Nobelhallen rymmer 5 600 åskådare. Under 2024 fastställdes en plan för en renovering av Nobelhallen med en kostnad av 130 miljoner kronor där standarden skulle bibehållas på allsvensk nivå.

## Säsonger
Det nybildade laget blev snart ett topplag i Division II och tog sig flera gånger upp i högsta serien.
| Säsong                     | Division                   | Placering                  | Playoff/kval                                                  |                            |
| IF Karlskoga/Bofors (KB63) | IF Karlskoga/Bofors (KB63) | IF Karlskoga/Bofors (KB63) | IF Karlskoga/Bofors (KB63)                                    | IF Karlskoga/Bofors (KB63) |
| -------------------------- | -------------------------- | -------------------------- | ------------------------------------------------------------- | -------------------------- |
| 1963/1964                  | Division I Södra           | 7                          | 7:a i kvalificeringsserien, nerflyttade                       |                            |
| 1964/1965                  | Division II Västra B       | 2                          |                                                               |                            |
| 1965/1966                  | Division II Västra B       | 1                          | 3:a i kvalserien                                              |                            |
| 1966/1967                  | Division II Västra B       | 2                          |                                                               |                            |
| 1967/1968                  | Division II Västra B       | 1                          | 1:a i kvalserien, uppflyttade                                 |                            |
| 1968/1969                  | Division I Södra           | 7                          | nerflyttade                                                   |                            |
| 1969/1970                  | Division II Södra A        | 1                          | 4:a i kvalserien                                              |                            |
| 1970/1971                  | Division II Västra B       | 1                          | 2:a i kvalserien, uppflyttade                                 |                            |
| 1971/1972                  | Division I Södra           | 6                          | 1:a i kvalificeringsserien                                    |                            |
| 1972/1973                  | Division I Södra           | 5                          | 4:a i kvalificeringsserien, nerflyttade                       |                            |
| 1973/1974                  | Division II Västra A       | 1                          | 1:a i kvalserien, uppflyttade                                 |                            |
| 1974/1975                  | Division I                 | 16                         | Serieomläggning, nerflyttade                                  |                            |
| 1975/1976                  | Division I Västra          | 2                          | Playoff: Besegrar Boden, utslagna av Björklöven               |                            |
| 1976/1977                  | Division I Västra          | 1                          | Playoff: Besegrar BBK/Björns och Kiruna AIF, 4:a i kvalserien |                            |
| 1977/1978                  | Division I Västra          | 2                          | Playoff: Besegrar BBK/Björns, utslagna av Björklöven          |                            |
| 1978/1979                  | Division I Västra          | 2                          | Playoff: Besegrar Malmö och Karlskrona, 5:a i kvalserien      |                            |
| Bofors IK                  |                            |                            |                                                               |                            |
| 1979/1980                  | Division I Västra          | 2                          | Playoff: Besegrar Troja och Rommehed, 4:a i kvalserien        |                            |
| 1980/1981                  | Division I Östra           | 4                          | Playoff: Utslagna av Troja                                    |                            |
| 1981/1982                  | Division I Västra          | 4                          | Playoff: Besegrar Tingsryd och Örebro, utslagna av Hammarby   |                            |

Efter flera säsonger i högsta serien och i toppen av andraserien börjar Bofors dala i tabellerna. Man vinner inte längre Division I och 1992 flyttas man t.o.m. ner till Division II.
| Säsong    | Division             | Placering | Vårserie                  | Playoff/Kval                                                          |
| --------- | -------------------- | --------- | ------------------------- | --------------------------------------------------------------------- |
| 1982/1983 | Division I Västra    | 4         | 1:a i fortsättningsserien | Playoff: Utslagna av Kiruna AIF                                       |
| 1983/1984 | Division I Västra    | 6         | 6:a i fortsättningsserien |                                                                       |
| 1984/1985 | Division I Östra     | 7         | 5:a i fortsättningsserien |                                                                       |
| 1985/1986 | Division I Östra     | 8         | 5:a i fortsättningsserien |                                                                       |
| 1986/1987 | Division I Östra     | 7         | 5:a i fortsättningsserien |                                                                       |
| 1987/1988 | Division I Västra    | 8         | 5:a i fortsättningsserien |                                                                       |
| 1988/1989 | Division I Västra    | 9         | 6:a i fortsättningsserien |                                                                       |
| 1989/1990 | Division I Västra    | 7         | 8:a i fortsättningsserien | nerflyttade                                                           |
| 1990/1991 | Division II Västra A | 1         |                           | Besegrar Orsa i playoff 2:a i kvalserien till Division I, uppflyttade |
| 1991/1992 | Division I Västra    | 10        | 7:a i fortsättningsserien | 4:a i kvalserien, nerflyttade                                         |

Efter några år i Division II kom man tillbaka till Division I igen 1997. Vid serieomläggningen 1999 tog man plats i den nya Allsvenskan och när IK Oskarshamn 2019 tog plats i Svenska hockeyligan blev BIK Karlskoga det enda laget som spelat alla säsongerna i Hockeyallsvenskan.
| Säsong        | Division             | Placering | Vårserie/Playoff m.m.     | Kval/Playoff                                                                                |
| ------------- | -------------------- | --------- | ------------------------- | ------------------------------------------------------------------------------------------------ |
| 1996/1997     | Division II Västra B | 2         | 1:a i Västra Alltvåan     | Vinner Alltvåans final mot Västerås HC 1:a i Kval till Division I Västra, uppflyttade            |
| 1997/1998     | Division I Västra    | 5         | 2:a i fortsättningsserien | Playoff: Utslagna av Boden                                                                       |
| 1998/1999     | Division I Västra    | 4         | 1:a i fortsättningsserien | Playoff: Utslagna av IFK Kumla Serieomläggning, kvalificerade för nya Allsvenskan                |
| 1999/2000     | Allsvenskan Södra    | 7         | 3:a i vårserien           |                                                                                |
| 2000/2001     | Allsvenskan Södra    | 2         | 7:a i Superallsvenskan    |                                                                                |
| 2001/2002     | Allsvenskan Södra    | 4         | 3:a i Superallsvenskan    | Playoff: Besegrar IFK Arboga och Troja 5:a i kvalserien till Elitserien                          |
| 2002/2003     | Allsvenskan Södra    | 3         | 3:a i Superallsvenskan    | Playoff: Utslagna av IFK Arboga                                                                  |
| 2003/2004     | Allsvenskan Södra    | 3         | 6:a i Superallsvenskan    | Playoff: Besegrar Nybro Vikings, utslagna av AIK                                                 |
| 2004/2005     | Allsvenskan Norra    | 4         | 6:a i Superallsvenskan    | Playoff: Besegrar Almtuna, utslagna av Oskarshamn                                                |
| 2005/2006     | Hockeyallsvenskan    | 3         |                           | 6:a i kvalserien                                                                                |
| 2006/2007     | Hockeyallsvenskan    | 11        |                           |                                                                                |
| 2007/2008     | Hockeyallsvenskan    | 9         |                           |                                                                                |
| 2008/2009     | Hockeyallsvenskan    | 10        |                           |                                                                                |
| 2009/2010     | Hockeyallsvenskan    | 6         |                           | Playoff: Utslagna av Malmö Redhawks                                                              |
| 2010/2011     | Hockeyallsvenskan    | 10        |                           |                                                                                |
| BIK Karlskoga |                      |           |                           |                                                                                |
| 2011/2012     | Hockeyallsvenskan    | 3         |                           | 6:a i kvalserien                                                                                |
| 2012/2013     | Hockeyallsvenskan    | 4         | 2:a i Playoffserien       |                                                                                |
| 2013/2014     | Hockeyallsvenskan    | 4         | 3:a i Playoffserien       |                                                                                |
| 2014/2015     | Hockeyallsvenskan    | 5         | 6:a i Slutspelsserien     |                                                                                |
| 2015/2016     | Hockeyallsvenskan    | 5         | 3:a i Slutspelsserien     |                                                                                |
| 2016/2017     | Hockeyallsvenskan    | 2         |                           | Förlorar Hockeyallsvenska finalen mot Mora Vinner playoff mot AIK, förlorar Direktkval mot Rögle |
| 2017/2018     | Hockeyallsvenskan    | 12        |                           |                                                                                |
| 2018/2019     | Hockeyallsvenskan    | 5         | 3:a i Slutspelsserien     |                                                                                |
| 2019/2020     | Hockeyallsvenskan    | 4         |                           | inställt                                                                                |
| 2020/2021     | Hockeyallsvenskan    | 2         |                           | Slutspel: Besegrar Västerås, utslagna av Björklöven                                              |
| 2022/2023     | Hockeyallsvenskan    | 6         |                           | Slutspel: Utslagna av Djurgården                                                                 |
| 2023/2024     | Hockeyallsvenskan    | 7         |                           | Slutspel: Besegrar Kalmar och Södertälje SK, utslagna av Brynäs                                  |
| 2024/2025     | Hockeyallsvenskan    | 2         |                           | Slutspel: Besegrar IK Oskarshamn utslagna avAIK                                                  |
| 2025/2026     | Hockeyallsvenskan    |           |                           |                                                                                |

## Kända Boforsspelare
- Stefan Canderyd
- Thommie Bergman
- Leif "Blixten" Henriksson
- Christian Berglund
- Bengt-Åke Gustafsson
- Niklas Sjökvist
- Emil Kåberg
- Daniel Wessner
- Tobias Thermell
- Fredrik Höggren

title: BIK Karlskoga

wikitext:
{{Svensk ishockeyklubb|
|logo=[[Fil:BIK Karlskoga players.jpg|250px]]
|ort= [[Karlskoga]]
|grundad= [[1963]]
|upplöst=
|mästare=
|finaler=
|säshögsta= 16
|säselit =
|senast=
|elitmaraton=
|arena=  [[Nobelhallen]]
|sportchef= [[Thorsten Yngvesson]]
|tränare= Dennis Hall
|asstränare= [[Marcus Kull]]
[[Arto Miettinen]]
|support= [[Bik Support]], [[DFJ09]]
|Nuvarande säsong=[[Hockeyallsvenskan 2025/2026|2025/26]]
}}
[[Fil:Micael Andersson.jpg|miniatyr|Micael Andersson i klubbens tidigare namn och matchtröja.]]
'''Bofors Ishockeyklubb Karlskoga''' (förkortat '''BIK Karlskoga'''), tidigare '''Bofors IK''', är en [[ishockey]]klubb i [[Karlskoga]]. Klubben spelar i [[Hockeyallsvenskan]].

==Historik==
År 1943 beslöt [[IFK Bofors]], som också hade [[fotboll]] samt några andra sporter på programmet, att börja med ishockey. Under [[1950-talet]] tog man sig till Sveriges dåvarande högsta division, Division 1. IFK Bofors slogs 1963 samman med [[Karlskoga IF]] och fick formellt namnet IF Karlskoga/Bofors, i folkmun oftast ''KB 63'' eller ''KB Karlskoga''. Namnet Bofors IK antog föreningen 1978.

[[13 mars]] [[1944]] spelades den första ishockeymatchen i föreningens historia på bortaplan mot [[Degerfors BK]]. Man förlorade med 4–1. Söndagen därpå spelades första hemmamatchen i föreningens historia, åter mot Degerfors BK och denna match vann man med 6–2.

År 2001 inledde klubben ett arbete med att stärka sin profil. Med inspiration från [[National Hockey League]] bestämde man sig för att anta en klubbsymbol i form av ett djur. En [[Lodjur|lokatt]] valdes för att symbolisera klubben och man kallade sig därefter för ''Bofors Bobcats''. Det pilformade klubbmärket som använts sedan 1978 byttes ut, men Bofors IK bevarades som officiellt namn på klubben.<ref>{{Webbref|url=http://www.bikkarlskoga.se/om-bik/historia |titel=Historia |utgivare=BIK Karlskoga |hämtdatum=2012-02-23 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20120415132927/http://www.bikkarlskoga.se/om-bik/historia |arkivdatum=2012-04-15 }}</ref>

6 december 2011 beslutade [[Karlskoga kommun|Karlskoga]] [[kommunstyrelse]] att köpa klubbens namn under en femårsperiod. Bakgrunden till beslutet var att förtydliga klubbens hemort samt att flera av klubbens sponsorer inte längre ville bli förknippade med Bofors-namnet, ett namn som kom från tiden då [[Bofors]] AB var klubbens huvudsponsor. Avtalet med kommunen som löpte från 2011 och fem år framåt, innebar bland annat att Karlskoga blev en dominerande del i det nya namnet samt att klubben får bidrag från kommunen med 700 000 kronor per år. Dessutom skulle en bonus på 200 000 kronor utgå om laget vid kvalificerade sig i [[Kval till Svenska Hockeyligan|kvalserien till Elitserien]]. Då namnet byttes mitt under säsongen, ingick även i avtalet ett omställningsbidrag på 200 000 kronor för att ta fram nya dräkter och logotyp.<ref>NA.se (3 december 2011) [http://na.se/sporten/ishockey/1.1460351-bofors-byter-namn- Bofors byter namn?] Läst 6 december 2011</ref><ref>NA.se (6 december 2011) [http://na.se/sporten/ishockey/1.1463926-klart-i-kvall-bofors-byter-namn Bofors byter namn] Läst 6 december 2011</ref> 19 december 2011 beslutade klubben vid ett extra årsmöte att byta namn från Bofors IK till BIK Karlskoga.<ref>Boforsik.com (19 december 2011) [http://www.boforsik.com/nyheter/2011/12/19/bofors-ik-blir-bik-karlskoga Bofors IK blir BIK Karlskoga] {{Wayback|url=http://www.boforsik.com/nyheter/2011/12/19/bofors-ik-blir-bik-karlskoga |date=20120118042843 }} Läst 20 december 2011</ref><ref>Na.se (19 december 2011) [http://na.se/sporten/ishockey/1.1478801-har-ar-bofors-nya-namn Här är Bofors nya namn] Läst 20 december 2011</ref> Det nya namnet skulle först godkännas av [[Riksidrottsförbundet]] och kom officiellt att börjas användas från och med den 27 januari 2012.<ref>Na.se (2011-12-07) [http://na.se/sporten/ishockey/1.1464938-medlemmarna-avgor-det-nya-lagnamnet Medlemmarna avgör det nya lagnamnet] Läst 8 januari 2012</ref>

==Nobelhallen==
[[Nobelhallen]] invigdes år [[Sportåret 1972#Ishockey|1972]] vilket också var året då KB flyttade dit sin verksamhet. Den allra första matchen som spelades i Nobelhallen var en träningsmatch mellan KB och [[Djurgården Hockey|Djurgårdens IF]]. I matchen gjordes det första målet i arenans historia av KB-spelaren Stefan Canderyd. Nobelhallen rymmer 5 600 åskådare.<ref>{{Webbref|url=http://www.karlskoga.se/Uppleva--gora/Gora/Idrott-motion-och-friluftsliv/Nobelstadion-och-Nobelhallen.html |titel=Nobelhallen och Nobelstadion med KEMAB Arena |utgivare=Karlskoga kommun |hämtdatum=2015-03-01 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20150406071944/http://karlskoga.se/Uppleva--gora/Gora/Idrott-motion-och-friluftsliv/Nobelstadion-och-Nobelhallen.html |arkivdatum=2015-04-06 }}</ref> Under 2024 fastställdes en plan för en renovering av Nobelhallen med en kostnad av 130 miljoner kronor där standarden skulle bibehållas på allsvensk nivå.<ref>{{Webbref|titel=Överenskommelse i elfte timmen blev avgörandet för nytt badhus och Nobelhallen|url=https://www.kt-kuriren.se/2024/06/17/sd-och-alliansen-i-karlskoga-i-overenskommelse-om-kommunens-kommande-budget-8bb38/|verk=KT-Kuriren|datum=2024-06-17|hämtdatum=2024-08-01|språk=sv|författare=Helena Lundberg}}</ref>

==Säsonger==
Det nybildade laget blev snart ett topplag i [[Division II i ishockey (1941–1975)|Division II]] och tog sig flera gånger upp i högsta serien.<ref>{{Webbref |url=https://www.eliteprospects.com/team/2409/kb-karlskoga |titel=KB Karlskoga | hämtdatum=2022-01-04 |utgivare=[[Elite Prospects]] }}</ref><ref>{{Webbref |url=https://www.eliteprospects.com/team/25/bik-karlskoga?team-history=complete#team-history |titel=BIK Karlskoga | hämtdatum=2022-01-04 |utgivare=[[Elite Prospects]] }}</ref>

{| style="border-collapse:collapse" border=1 cellpadding=4
|- style="color:#ffffff; background-color:#0000cc; text-align:left;"
!Säsong
!Division
!Placering
!Playoff/kval
|-
!colspan=5 style="background-color:#e6f2ff; text-align:left;"|IF Karlskoga/Bofors (KB63)
|-
| style="font-size: 86%" | 1963/1964
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1963/1964|Division I Södra]]
| style="font-size: 86%" | 7
| style="font-size: 86%" | 7:a i kvalificeringsserien, nerflyttade
|-
| style="font-size: 86%" | 1964/1965
| style="font-size: 86%" | [[Division II i ishockey 1964/1965#Division II Västra|Division II Västra B]]
| style="font-size: 86%" | 2
| style="font-size: 86%" |
|-
| style="font-size: 86%" | 1965/1966
| style="font-size: 86%" | [[Division II i ishockey 1965/1966#Division II Västra B|Division II Västra B]]
| style="font-size: 86%" | 1
| style="font-size: 86%" | 3:a i kvalserien
|-
| style="font-size: 86%" | 1966/1967
| style="font-size: 86%" | [[Division II i ishockey 1966/1967#Division II Västra B|Division II Västra B]]
| style="font-size: 86%" | 2
| style="font-size: 86%" |
|-
| style="font-size: 86%" | 1967/1968
| style="font-size: 86%" | [[Division II i ishockey 1967/1968#Division II Västra B|Division II Västra B]]
| style="font-size: 86%" | 1
| style="font-size: 86%" | 1:a i kvalserien, uppflyttade
|-
| style="font-size: 86%" | 1968/1969
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1968/1969|Division I Södra]]
| style="font-size: 86%" | 7
| style="font-size: 86%" | nerflyttade
|-
| style="font-size: 86%" | 1969/1970
| style="font-size: 86%" | [[Division II i ishockey 1969/1970#Division II Södra A|Division II Södra A]]
| style="font-size: 86%" | 1
| style="font-size: 86%" | 4:a i kvalserien
|-
| style="font-size: 86%" | 1970/1971
| style="font-size: 86%" | [[Division II i ishockey 1970/1971#Division II Västra B|Division II Västra B]]
| style="font-size: 86%" | 1
| style="font-size: 86%" | 2:a i kvalserien, uppflyttade
|-
| style="font-size: 86%" | 1971/1972
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1971/1972|Division I Södra]]
| style="font-size: 86%" | 6
| style="font-size: 86%" | 1:a i kvalificeringsserien
|-
| style="font-size: 86%" | 1972/1973
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1972/1973|Division I Södra]]
| style="font-size: 86%" | 5
| style="font-size: 86%" | 4:a i kvalificeringsserien, nerflyttade
|-
| style="font-size: 86%" | 1973/1974
| style="font-size: 86%" | [[Division II i ishockey 1973/1974#Division II Västra A|Division II Västra A]]
| style="font-size: 86%" | 1
| style="font-size: 86%" | 1:a i kvalserien, uppflyttade
|-
| style="font-size: 86%" | 1974/1975
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1974/1975|Division I]]
| style="font-size: 86%" | 16
| style="font-size: 86%" | Serieomläggning, nerflyttade
|-
| style="font-size: 86%" | 1975/1976
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1975/1976#Division I Västra|Division I Västra]]
| style="font-size: 86%" | 2
| style="font-size: 86%" | Playoff: Besegrar [[Bodens BK|Boden]], utslagna av [[IF Björklöven|Björklöven]]
|-
| style="font-size: 86%" | 1976/1977
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1976/1977#Division I Västra|Division I Västra]]
| style="font-size: 86%" | 1
| style="font-size: 86%" | Playoff: Besegrar [[BBK/Björns]] och [[Kiruna AIF]], 4:a i [[Kvalserien till Elitserien i ishockey 1977|kvalserien]]
|-
| style="font-size: 86%" | 1977/1978
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1977/1978#Division I Västra|Division I Västra]]
| style="font-size: 86%" | 2
| style="font-size: 86%" | Playoff: Besegrar [[BBK/Björns]], utslagna av [[IF Björklöven|Björklöven]]
|-
| style="font-size: 86%" | 1978/1979
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1978/1979#Division I Västra|Division I Västra]]
| style="font-size: 86%" | 2
| style="font-size: 86%" | Playoff: Besegrar [[Malmö IF|Malmö]] och [[Karlskrona IK|Karlskrona]], 5:a i [[Kvalserien till Elitserien i ishockey 1979|kvalserien]]
|-
!colspan=4 style="background-color:#e6f2ff; text-align:left;"|Bofors IK
|-
| style="font-size: 86%" | 1979/1980
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1979/1980#Division I Västra|Division I Västra]]
| style="font-size: 86%" | 2
| style="font-size: 86%" | Playoff: Besegrar [[IF Troja|Troja]] och [[IK Rommehed|Rommehed]], 4:a i [[Kvalserien till Elitserien i ishockey 1980|kvalserien]]
|-
| style="font-size: 86%" | 1980/1981
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1980/1981#Division I Östra|Division I Östra]]
| style="font-size: 86%" | 4
| style="font-size: 86%" | Playoff: Utslagna av [[IF Troja|Troja]]
|-
| style="font-size: 86%" | 1981/1982
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1981/1982#Division I Västra|Division I Västra]]
| style="font-size: 86%" | 4
| style="font-size: 86%" | Playoff: Besegrar [[Tingsryds AIF|Tingsryd]] och [[Örebro IK|Örebro]], utslagna av [[Hammarby Hockey (1921–2008)|Hammarby]]
|}
Efter flera säsonger i högsta serien och i toppen av andraserien börjar Bofors dala i tabellerna. Man vinner inte längre Division I och 1992 flyttas man t.o.m. ner till Division II.

{| style="border-collapse:collapse" border=1 cellpadding=4
|- style="color:#ffffff; background-color:#0000cc; text-align:left;"
!Säsong
!Division
!Placering
!Vårserie
!Playoff/Kval
|-
| style="font-size: 86%" | 1982/1983
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1982/1983#Division I Västra|Division I Västra]]
| style="font-size: 86%" | 4
| style="font-size: 86%" | 1:a i fortsättningsserien
| style="font-size: 86%" | Playoff: Utslagna av [[Kiruna AIF]]
|-
| style="font-size: 86%" | 1983/1984
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1983/1984#Division I Västra|Division I Västra]]
| style="font-size: 86%" | 6
| style="font-size: 86%" | 6:a i fortsättningsserien
| style="font-size: 86%" |
|-
| style="font-size: 86%" | 1984/1985
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1984/1985#Division I Östra|Division I Östra]]
| style="font-size: 86%" | 7
| style="font-size: 86%" | 5:a i fortsättningsserien
| style="font-size: 86%" |
|-
| style="font-size: 86%" | 1985/1986
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1985/1986#Division I Östra|Division I Östra]]
| style="font-size: 86%" | 8
| style="font-size: 86%" | 5:a i fortsättningsserien
| style="font-size: 86%" |
|-
| style="font-size: 86%" | 1986/1987
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1986/1987#Division I Östra|Division I Östra]]
| style="font-size: 86%" | 7
| style="font-size: 86%" | 5:a i fortsättningsserien
| style="font-size: 86%" |
|-
| style="font-size: 86%" | 1987/1988
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1987/1988#Division I Västra|Division I Västra]]
| style="font-size: 86%" | 8
| style="font-size: 86%" | 5:a i fortsättningsserien
| style="font-size: 86%" |
|-
| style="font-size: 86%" | 1988/1989
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1988/1989#Division I Västra|Division I Västra]]
| style="font-size: 86%" | 9
| style="font-size: 86%" | 6:a i fortsättningsserien
| style="font-size: 86%" |
|-
| style="font-size: 86%" | 1989/1990
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1989/1990#Division I Västra|Division I Västra]]
| style="font-size: 86%" | 7
| style="font-size: 86%" | 8:a i fortsättningsserien
| style="font-size: 86%" | nerflyttade
|-
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | 1990/1991
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | Division II Västra A
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | 1<ref>{{Tidskriftsref | författare=Jörgen Kalitzki | redaktör=Janne Stark | rubrik=Bofors motsvarade förväntningarna | år=1991 | tidskrift=Årets Ishockey 1991 | utgivningsort=Vällingby | utgivare=Strömberg/Brunnhages Förlag | sid=258–261 | issn=0282-860X }}</ref>
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" |
| style="font-size: 86%" | Besegrar [[Orsa IK|Orsa]] i playoff
2:a i kvalserien till Division I, uppflyttade<ref>{{Tidskriftsref | författare=Carl-Johan Goth | redaktör=Janne Stark | rubrik=Dobel och Bofors steget före | år=1991 | tidskrift=Årets Ishockey 1991 | utgivningsort=Vällingby | utgivare=Strömberg/Brunnhages Förlag | sid=262 | issn=0282-860X }}</ref>
|-
| style="font-size: 86%" | 1991/1992
| style="font-size: 86%" | [[Division I i ishockey 1991/1992#Division I Västra|Division I Västra]]
| style="font-size: 86%" | 10
| style="font-size: 86%" | 7:a i fortsättningsserien
| style="font-size: 86%" | 4:a i kvalserien, nerflyttade
|}
Efter några år i Division II kom man tillbaka till Division I igen 1997. Vid serieomläggningen 1999 tog man plats i den nya Allsvenskan och när IK Oskarshamn 2019 tog plats i Svenska hockeyligan blev BIK Karlskoga det enda laget som spelat alla säsongerna i [[Hockeyallsvenskan]].

{| style="border-collapse:collapse" border=1 cellpadding=4
|- style="color:#ffffff; background-color:#0000cc; text-align:left;"
!'''Säsong'''
!'''Division'''
!'''Placering'''
!'''Vårserie/Playoff m.m.'''
!'''Kval/Playoff'''
|-
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | 1996/1997
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | Division II Västra B
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | 2
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | 1:a i Västra Alltvåan
| style="font-size: 86%;" | Vinner Alltvåans final mot [[Västerås HC]]
1:a i [[Division I i ishockey 1996/1997#Västra|Kval till Division I Västra]], uppflyttade
|-
| style="font-size: 86%;" | 1997/1998
| style="font-size: 86%;" | [[Division I i ishockey 1997/1998#Division I Västra|Division I Västra]]
| style="font-size: 86%;" | 5
| style="font-size: 86%;" | 2:a i fortsättningsserien
| style="font-size: 86%;" | Playoff: Utslagna av [[Bodens IK|Boden]]
|-
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | 1998/1999
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | [[Division I i ishockey 1998/1999#Division I Västra|Division I Västra]]
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | 4
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | 1:a i fortsättningsserien
| style="font-size: 86%;" | Playoff: Utslagna av [[IFK Kumla IK|IFK Kumla]]
Serieomläggning, kvalificerade för nya Allsvenskan
|-
| style="font-size: 86%;" | 1999/2000
| style="font-size: 86%;" | [[Allsvenskan i ishockey 1999/2000|Allsvenskan Södra]]
| style="font-size: 86%;" | 7
| style="font-size: 86%;" | 3:a i vårserien
| style="font-size: 86%;" |
|-
| style="font-size: 86%;" | 2000/2001
| style="font-size: 86%;" | [[Allsvenskan i ishockey 2000/2001|Allsvenskan Södra]]
| style="font-size: 86%;" | 2
| style="font-size: 86%;" | 7:a i [[Superallsvenskan i ishockey 2001|Superallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" |
|-
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | 2001/2002
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | [[Allsvenskan i ishockey 2001/2002|Allsvenskan Södra]]
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | 4
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | 3:a i [[Superallsvenskan i ishockey 2002|Superallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | Playoff: Besegrar [[IFK Arboga IK|IFK Arboga]] och [[IF Troja-Ljungby|Troja]]
5:a i [[Kvalserien till Elitserien i ishockey 2002|kvalserien till Elitserien]]
|-
| style="font-size: 86%;" | 2002/2003
| style="font-size: 86%;" | [[Allsvenskan i ishockey 2002/2003|Allsvenskan Södra]]
| style="font-size: 86%;" | 3
| style="font-size: 86%;" | 3:a i [[Superallsvenskan i ishockey 2003|Superallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | Playoff: Utslagna av [[IFK Arboga IK|IFK Arboga]]
|-
| style="font-size: 86%;" | 2003/2004
| style="font-size: 86%;" | [[Allsvenskan i ishockey 2003/2004|Allsvenskan Södra]]
| style="font-size: 86%;" | 3
| style="font-size: 86%;" | 6:a i [[Superallsvenskan i ishockey 2004|Superallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | Playoff: Besegrar [[Nybro Vikings IF|Nybro Vikings]], utslagna av [[AIK Ishockey|AIK]]
|-
| style="font-size: 86%;" | 2004/2005
| style="font-size: 86%;" | [[Allsvenskan i ishockey 2004/2005|Allsvenskan Norra]]
| style="font-size: 86%;" | 4
| style="font-size: 86%;" | 6:a i [[Superallsvenskan i ishockey 2005|Superallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | Playoff: Besegrar [[Almtuna IS|Almtuna]], utslagna av [[IK Oskarshamn|Oskarshamn]]
|-
| style="font-size: 86%;" | 2005/2006
| style="font-size: 86%;" | [[Hockeyallsvenskan 2005/2006|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | 3
| style="font-size: 86%;" |
| style="font-size: 86%;" | 6:a i [[Kvalserien till Elitserien i ishockey 2006|kvalserien]]
|-
| style="font-size: 86%;" | 2006/2007
| style="font-size: 86%;" | [[Hockeyallsvenskan 2006/2007|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | 11
| style="font-size: 86%;" |
| style="font-size: 86%;" |
|-
| style="font-size: 86%;" | 2007/2008
| style="font-size: 86%;" | [[Hockeyallsvenskan 2007/2008|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | 9
| style="font-size: 86%;" |
| style="font-size: 86%;" |
|-
| style="font-size: 86%;" | 2008/2009
| style="font-size: 86%;" | [[Hockeyallsvenskan 2008/2009|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | 10
| style="font-size: 86%;" |
| style="font-size: 86%;" |
|-
| style="font-size: 86%;" | 2009/2010
| style="font-size: 86%;" | [[Hockeyallsvenskan 2009/2010|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | 6
| style="font-size: 86%;" |
| style="font-size: 86%;" | Playoff: Utslagna av [[Malmö Redhawks]]
|-
| style="font-size: 86%;" | 2010/2011
| style="font-size: 86%;" | [[Hockeyallsvenskan 2010/2011|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | 10
| style="font-size: 86%;" |
| style="font-size: 86%;" |
|-
!colspan=5 style="background-color:#e6f2ff; text-align:left;"|BIK Karlskoga
|-
| style="font-size: 86%;" | 2011/2012
| style="font-size: 86%;" | [[Hockeyallsvenskan 2011/2012|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | 3
| style="font-size: 86%;" |
| style="font-size: 86%;" | 6:a i [[Kvalserien till Elitserien i ishockey 2012|kvalserien]]
|-
| style="font-size: 86%;" | 2012/2013
| style="font-size: 86%;" | [[Hockeyallsvenskan 2012/2013|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | 4
| style="font-size: 86%;" | 2:a i Playoffserien
| style="font-size: 86%;" |
|-
| style="font-size: 86%;" | 2013/2014
| style="font-size: 86%;" | [[Hockeyallsvenskan 2013/2014|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | 4
| style="font-size: 86%;" | 3:a i Playoffserien
| style="font-size: 86%;" |
|-
| style="font-size: 86%;" | 2014/2015
| style="font-size: 86%;" | [[Hockeyallsvenskan 2014/2015|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | 5
| style="font-size: 86%;" | 6:a i Slutspelsserien
| style="font-size: 86%;" |
|-
| style="font-size: 86%;" | 2015/2016
| style="font-size: 86%;" | [[Hockeyallsvenskan 2015/2016|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | 5
| style="font-size: 86%;" | 3:a i Slutspelsserien
| style="font-size: 86%;" |
|-
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | 2016/2017
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | [[Hockeyallsvenskan 2016/2017|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" | 2
| style="font-size: 86%; vertical-align:top" |
| style="font-size: 86%;" | Förlorar Hockeyallsvenska finalen mot [[Mora IK|Mora]]
Vinner playoff mot [[AIK Ishockey|AIK]], förlorar [[Direktkval till Svenska hockeyligan 2017|Direktkval]] mot [[Rögle BK|Rögle]]
|-
| style="font-size: 86%;" | 2017/2018
| style="font-size: 86%;" | [[Hockeyallsvenskan 2017/2018|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | 12
| style="font-size: 86%;" |
| style="font-size: 86%;" |
|-
| style="font-size: 86%;" | 2018/2019
| style="font-size: 86%;" | [[Hockeyallsvenskan 2018/2019|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | 5
| style="font-size: 86%;" | 3:a i Slutspelsserien
| style="font-size: 86%;" |
|-
| style="font-size: 86%;" | 2019/2020
| style="font-size: 86%;" | [[Hockeyallsvenskan 2019/2020|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | 4
| style="font-size: 86%;" |
| style="font-size: 86%;" | inställt
|-
| style="font-size: 86%;" | 2020/2021
| style="font-size: 86%;" | [[Hockeyallsvenskan 2020/2021|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%;" | 2
| style="font-size: 86%;" |
| style="font-size: 86%;" | Slutspel: Besegrar [[Västerås IK (ishockey)|Västerås]], utslagna av [[IF Björklöven|Björklöven]]
|-
| style="font-size: 86%" | 2022/2023
| style="font-size: 86%" | [[Hockeyallsvenskan 2022/2023|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%" | 6
| style="font-size: 86%" |
| style="font-size: 86%" | Slutspel: Utslagna av [[Djurgården Hockey|Djurgården]]
|-
| style="font-size: 86%" | 2023/2024
| style="font-size: 86%" | [[Hockeyallsvenskan 2023/2024|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%" | 7
| style="font-size: 86%" |
| style="font-size: 86%" | Slutspel: Besegrar [[Kalmar HC|Kalmar]] och [[Södertälje SK]], utslagna av [[Brynäs IF|Brynäs]]
|-
| style="font-size: 86%" | 2024/2025
| style="font-size: 86%" | [[Hockeyallsvenskan 2024/2025|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%" | 2
| style="font-size: 86%" |
| style="font-size: 86%" | Slutspel: Besegrar [[IK Oskarshamn]] utslagna av[[AIK]]
|-
| style="font-size: 86%" | 2025/2026
| style="font-size: 86%" | [[Hockeyallsvenskan 2025/2026|Hockeyallsvenskan]]
| style="font-size: 86%" |
| style="font-size: 86%" |
| style="font-size: 86%" |
|}

==Kända Boforsspelare==
*[[Stefan Canderyd]]
*[[Thommie Bergman]]
*[[Leif "Blixten" Henriksson]]
*[[Christian Berglund]]
*[[Bengt-Åke Gustafsson]]
*[[Niklas Sjökvist]]
*[[Emil Kåberg]]
*[[Daniel Wessner]]
*[[Tobias Thermell]]
*[[Fredrik Höggren]]

==Referenser==
;Noter
<references/>

==Externa länkar==
*{{Commonscat|Bofors IK}}
*[http://bikkarlskoga.se/ Officiell webbplats]
*[http://www.svenskafans.com/hockeyzon/bofors/ Kanoner och Dunder]
*[http://eliteprospects.com/team.php?team=25 Eliteprospects]

{{Sport i Karlskoga}}
{{Hockeyallsvenskan|state=expanded}}

[[Kategori:BIK Karlskoga| ]]

title: Meriter

Supportrar: Bik Support, DFJ09


text:
# Thysanotus ramulosus
Thysanotus ramulosus är en sparrisväxtart som beskrevs av Norman Henry Brittan. Thysanotus ramulosus ingår i släktet Thysanotus och familjen sparrisväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Thysanotus ramulosus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|sparrisväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Thysanotus ramulosus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Sparrisordningen]]
| ordo = Asparagales
| familia_sv = [[Sparrisväxter]]
| familia = Asparagaceae
| genus_sv =
| genus = [[Thysanotus]]
| species_sv =
| species = '''Thysanotus ramulosus'''
| taxon = Thysanotus ramulosus
| taxon_authority = [[Norman Henry Brittan|Brittan]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Thysanotus ramulosus'''''<ref name = "C132"/> är en [[sparrisväxter|sparrisväxt]]art som beskrevs av [[Norman Henry Brittan]]. ''Thysanotus ramulosus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Thysanotus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[sparrisväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9762067|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Brittan, 1971 ''In: J. Roy. Soc. Western Australia 54: 85''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Sparrisväxter]]
[[Kategori:Thysanotus|ramulosus]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Sparrisordningen · Asparagales

Familj: Sparrisväxter · Asparagaceae

Släkte: Thysanotus

Art: Thysanotus ramulosus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Thysanotus ramulosus

Auktor: Brittan


text:
# Chironomus canus
Chironomus canus är en tvåvingeart som först beskrevs av Gabriel Strobl 1910.  Chironomus canus ingår i släktet Chironomus och familjen fjädermyggor.
Artens utbredningsområde är Österrike. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Chironomus canus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Chironomus canus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Fjädermyggor]]
| familia = Chironomidae
| genus_sv =
| genus = [[Chironomus]]
| species_sv =
| species = '''Chironomus canus'''
| taxon = Chironomus canus
| taxon_authority = ([[Gabriel Strobl|Strobl]], 1910)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Chironomus canus'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som först beskrevs av [[Gabriel Strobl]] 1910.  ''Chironomus canus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Chironomus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[fjädermyggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Österrike]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/chironomus+canus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om fjädermyggor}}

[[Kategori:Fjädermyggor]]
[[Kategori:Chironomus|canus]]

title: Systematik

Familj: Fjädermyggor · Chironomidae

Släkte: Chironomus

Art: Chironomus canus

title: Vetenskapligt namn