text:
# Psilotrichum gnaphalobryum
Psilotrichum gnaphalobryum är en amarantväxtart som först beskrevs av Ferdinand von Hochstetter, och fick sitt nu gällande namn av Schinz. Psilotrichum gnaphalobryum ingår i släktet Psilotrichum och familjen amarantväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Psilotrichum gnaphalobryum

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|amarantväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Psilotrichum gnaphalobryum''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Nejlikordningen]]
| ordo = Caryophyllales
| familia_sv = [[Amarantväxter]]
| familia = Amaranthaceae
| genus_sv =
| genus = [[Psilotrichum]]
| species_sv =
| species = '''Psilotrichum gnaphalobryum'''
| taxon = Psilotrichum gnaphalobryum
| taxon_authority = ([[Ferdinand von Hochstetter|Hochst.]]) Schinz
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Psilotrichum gnaphalobryum'''''<ref name = "C132"/> är en [[amarantväxter|amarantväxt]]art som först beskrevs av [[Ferdinand von Hochstetter]], och fick sitt nu gällande namn av Schinz. ''Psilotrichum gnaphalobryum'' ingår i [[släkte]]t ''[[Psilotrichum]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[amarantväxter]].<ref name = "COL"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16325868|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Schinz, H., 1913Beiträge zur Kenntnis der afrikanischen Flora. (Neue Folge.) XXV. </ref>
</references>

{{Robotskapad stub om amarantväxter}}

[[Kategori:Amarantväxter]]
[[Kategori:Psilotrichum|gnaphalobryum]]

title: Systematik

Ordning: Nejlikordningen · Caryophyllales

Familj: Amarantväxter · Amaranthaceae

Släkte: Psilotrichum

Art: Psilotrichum gnaphalobryum

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Psilotrichum gnaphalobryum

Auktor: (Hochst.) Schinz


text:
# Nils William Olsson
Nils William Olsson, född 11 juni 1909 i Seattle, död 20 mars 2007 i Florida, var en amerikansk litteraturvetare, diplomat och aktiv svenskamerikansk släktforskare.
Nils William Olsson var född i Seattle av svenska föräldrar och förlorade sin mor som liten, och fick då med sina systrar och brodern Karl flytta till farföräldrarna i Sverige, där han växte upp och gick i skolan, bland annat i Örebro. Fadern gifte så småningom om sig och familjen flyttade tillbaks till USA i början av 1920-talet.
Olsson bedrev ”Scandinavian studies” först vid North Park University i Chicago och sedan vid Northwestern University och University of Minnesota. Han doktorerade 1949 på en isländsk saga, Vidutan, och arbetade sedan inom universitetsvärlden. Under andra världskriget tjänstgjorde han som biträdande marinattaché i Stockholm och på andra ställen. Senare arbetade han för USA:s utrikesdepartement och var verksam vid ambassaderna i Reykjavik, Stockholm och Oslo som attaché för informations- och kulturfrågor.
Under hela sitt yrkesverksamma liv samlade Olsson material om svenska utvandrare, och hann också vara med om att organisera emigrantjubileet 1948, varefter föreningen Swedish Pioneer Historical Society (nu Swedish American Historical Society) startades för att ta vara på emigrantminnen och ge ut en tidskrift, som kunde vara forum för en seriös emigrantforskning, och där han medverkade med ett stort antal bidrag.
Efter sin pensionering 1967 arbetade Olsson som "director" för Swedish American Institute i Minneapolis till 1973, och verkade under den tiden även för att skapa Swedish Council of America (SCA), en paraplyorganisation för de olika svensk-amerikanska föreningarna i USA och Kanada, och som numera också har en del svenska medlemmar. Han var verkställande direktör för Swedish Council of America under tiden 1973 till 1984.
Som en hobby under denna tid startade han också sin egen tidskrift Swedish American Genealogist, som började ges ut 1981.
Under flera år på 1980-talet ledde Olsson bussresor i Sverige för sina amerikanska vänner, och tog dem till arkiv och till förfädernas kyrkor. När han tyckte det blev för jobbigt vid ungefär 83 års ålder startade han i stället Swedish American Genealogist Workshop, som innebär att läsarna av tidskriften kan samlas en vecka om året i Salt Lake City och forska under kunnig ledning i svenska arkivalier, något som organiseras av Swenson Swedish Immigration Research Center i Rock Island, Illinois, USA.
Olssons bestående största gärning torde dock ändå vara hans mastodontarbete, Swedish Passenger Arrivals in U.S. Ports, där han plockat ut ungefär 5000 svenskar ur ankomstlistorna för de största hamnarna i USA för perioden 1820-1850, och sedan lyckats identifiera cirka 3500 tillbaks i svenska och amerikanska källor. Första upplagan (om bara New York) kom 1967, en uppföljning 1979, och en sammanslagen upplaga kom 1995 som gjordes i samarbete med den något äldre vännen Erik Wikén. De två första böckerna gjordes på den fördatoriserade tiden och är mycket imponerande verk med tanke på detta.
Olssons sista bok, Swedish Voters in Chicago 1888, publicerade han vid 90 års ålder 1999. Boken innehåller uppgifter om ungefär 4500 svenskar som var röstberättigade 1888, varav ungefär 1600 gick att finna i Chicagos "city directories" och andra källor.
Hans insatser inom forskningen om de svenska utvandrarna uppmärksammades av omvärlden och han blev Kommendör av Nordstjärneorden, Riddare av Vasaorden, hedersledamot av Vitterhetsakademien och Wermländska Sällskapet, blev Årets Svensk-Amerikan 1969, Doctor Honoris causa i Uppsala 1968, fick Svenska Emigrantinstitutets Charlottamedalj och blev 1994 års Victor Örnbergs-pristagare. Han var också en av femtio Fellows of the American Society of Genealogist.

wikiname: svwiki

title: Nils William Olsson

in_language: sv

wikitext:
'''Nils William Olsson''', född [[11 juni]] [[1909]] i [[Seattle]], död [[20 mars]] [[2007]] i [[Florida]], var en amerikansk [[litteraturvetare]], [[diplomat]] och aktiv [[svenskamerikan]]sk släktforskare.

Nils William Olsson var född i Seattle av svenska föräldrar och förlorade sin mor som liten, och fick då med sina systrar och brodern Karl flytta till farföräldrarna i Sverige, där han växte upp och gick i skolan, bland annat i [[Örebro]]. Fadern gifte så småningom om sig och familjen flyttade tillbaks till USA i början av 1920-talet.

Olsson bedrev ”Scandinavian studies” först vid [[North Park University]] i [[Chicago]] och sedan vid [[Northwestern University]] och [[University of Minnesota]]. Han doktorerade 1949 på en [[Islänningasagor|isländsk saga]], Vidutan, och arbetade sedan inom universitetsvärlden. Under [[andra världskriget]] tjänstgjorde han som biträdande marinattaché i [[Stockholm]] och på andra ställen. Senare arbetade han för [[USA:s utrikesdepartement]] och var verksam vid ambassaderna i [[Reykjavik]], Stockholm och [[Oslo]] som attaché för informations- och kulturfrågor.

Under hela sitt yrkesverksamma liv samlade Olsson material om svenska utvandrare, och hann också vara med om att organisera emigrantjubileet 1948, varefter föreningen Swedish Pioneer Historical Society (nu Swedish American Historical Society) startades för att ta vara på emigrantminnen och ge ut en tidskrift, som kunde vara forum för en seriös emigrantforskning, och där han medverkade med ett stort antal bidrag.

Efter sin pensionering 1967 arbetade Olsson som "director" för Swedish American Institute i Minneapolis till 1973, och verkade under den tiden även för att skapa Swedish Council of America (SCA), en paraplyorganisation för de olika svensk-amerikanska föreningarna i USA och Kanada, och som numera också har en del svenska medlemmar. Han var verkställande direktör för Swedish Council of America under tiden 1973 till 1984.

Som en hobby under denna tid startade han också sin egen tidskrift ''Swedish American Genealogist'', som började ges ut 1981.

Under flera år på 1980-talet ledde Olsson bussresor i Sverige för sina amerikanska vänner, och tog dem till arkiv och till förfädernas kyrkor. När han tyckte det blev för jobbigt vid ungefär 83 års ålder startade han i stället Swedish American Genealogist Workshop, som innebär att läsarna av tidskriften kan samlas en vecka om året i [[Salt Lake City]] och forska under kunnig ledning i svenska arkivalier, något som organiseras av Swenson Swedish Immigration Research Center i Rock Island, Illinois, USA.

Olssons bestående största gärning torde dock ändå vara hans mastodontarbete, ''Swedish Passenger Arrivals in U.S. Ports'', där han plockat ut ungefär 5000 svenskar ur ankomstlistorna för de största hamnarna i USA för perioden 1820-1850, och sedan lyckats identifiera cirka 3500 tillbaks i svenska och amerikanska källor. Första upplagan (om bara New York) kom 1967, en uppföljning 1979, och en sammanslagen upplaga kom 1995 som gjordes i samarbete med den något äldre vännen [[Erik Wikén]]. De två första böckerna gjordes på den fördatoriserade tiden och är mycket imponerande verk med tanke på detta.

Olssons sista bok, ''Swedish Voters in Chicago 1888'', publicerade han vid 90 års ålder 1999. Boken innehåller uppgifter om ungefär 4500 svenskar som var röstberättigade 1888, varav ungefär 1600 gick att finna i Chicagos "city directories" och andra källor.

Hans insatser inom forskningen om de svenska utvandrarna uppmärksammades av omvärlden och han blev Kommendör av [[Nordstjärneorden]], Riddare av [[Vasaorden]], [[hedersledamot]] av [[Vitterhetsakademien]] och [[Wermländska Sällskapet i Stockholm|Wermländska Sällskapet]], blev [[Lista över Årets Svensk-Amerikan|Årets Svensk-Amerikan]] 1969, Doctor [[Honoris causa]] i Uppsala 1968, fick [[Svenska Emigrantinstitutet]]s Charlottamedalj och blev 1994 års [[Victor Örnbergs hederspris|Victor Örnbergs]]-pristagare. Han var också en av femtio Fellows of the American Society of Genealogist.

==Bibliografi i urval==
* ''Swedish Passenger Arrivals in U.S. Ports''
* ''Swedish Voters in Chicago 1888''

== Externa länkar ==
*[https://web.archive.org/web/20090107160829/http://www.augustana.edu/SWENSON/exhibitsnilswilliam.html Nekrolog från Swenson Swedish Immigration Research Center] (engelska)
*[https://web.archive.org/web/20070810001842/http://www.swedishcouncil.org//documents/pages/About/SCAhist.html Historik från Swedish Council of America] (engelska)
*[https://vitterhetsakademien.se/ledamoter/ledamoter/olsson-nils-william.html Vitterhetsakademien]

{{STANDARDSORTERING:Olsson, Nils Wiliam}}
[[Kategori:Amerikanska diplomater]]
[[Kategori:Svenskamerikaner]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Födda 1909]]
[[Kategori:Avlidna 2007]]
[[Kategori:Personer från Seattle]]
[[Kategori:Mottagare av Victor Örnbergs hederspris]]


text:
# Post-It
Post-It, kallad notis eller fästis på svenska, är ett självhäftande pappersark som säljs i kub. Den vanligaste Post-It-lappen är kvadratisk och ljusgul, men de förekommer även i många andra färger och former.
Post-It-lappen uppfanns av Spencer Silver och Arthur Fry vid företaget 3M i USA, och introducerades år 1977.
Det återanvändningsbara klistret som utgör stommen bakom lapparna kom till när uppfinnaren Spencer Silver försökte skapa ett superlim, men resultatet blev ett klister som gick lätt att ta bort. Han försökte ändå få företaget att använda det, men förgäves.
Fyra år senare blev arbetskamraten Arthur Fry irriterad över att de papper han använde som bokmärken i sin notbok föll ur så fort han öppnade boken. Han erinrade sig Spencers uppfinning, strök lite av klistret på sina bokmärken och resultatet blev perfekt. Han sålde då sin uppfinning till 3M som började marknadsföra det 1977.
Post-it är ett varumärkesord så andra tillverkare använder namn som Sticky notes eller Sticky pads. Ordet post-it-lapp finns i SAOL (publicerad 2015).

title: Post-It

wikitext:
[[Fil:Post-It.jpg|miniatyr|250px|En Post-It-lapp med texten "Hello!" (engelska; på svenska: “Hej!”)]]

'''Post-It''', kallad notis eller fästis på svenska, är ett självhäftande [[papper]]sark som säljs i kub. Den vanligaste Post-It-lappen är [[kvadrat]]isk och ljusgul, men de förekommer även i många andra färger och former.

Post-It-lappen uppfanns av [[Spencer Silver]] och [[Arthur Fry]] vid företaget [[3M]] i [[USA]], och introducerades år [[1977]].

Det återanvändningsbara klistret som utgör stommen bakom lapparna kom till när uppfinnaren Spencer Silver försökte skapa ett superlim, men resultatet blev ett klister som gick lätt att ta bort. Han försökte ändå få företaget att använda det, men förgäves.

Fyra år senare blev arbetskamraten Arthur Fry irriterad över att de papper han använde som bokmärken i sin notbok föll ur så fort han öppnade boken. Han erinrade sig Spencers uppfinning, strök lite av klistret på sina bokmärken och resultatet blev perfekt. Han sålde då sin uppfinning till 3M som började marknadsföra det 1977.

Post-it är ett [[varumärkesord]] så andra tillverkare använder namn som ''Sticky notes'' eller Sticky pads. Ordet ''post-it-lapp'' finns i [[Svenska Akademiens ordlista över svenska språket|SAOL]] (publicerad 2015).<ref>{{SAOL|ord=post-it-lapp}}</ref>

== Referenser ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{Commonscat|Post-it notes}}

[[Kategori:Kontorsvaror]]
[[Kategori:Produkter lanserade 1977]]
[[Kategori:Pappersprodukter]]


text:
# Leptothorax taivanensis
Leptothorax taivanensis är en myrart som beskrevs av Wheeler 1929. Leptothorax taivanensis ingår i släktet smalmyror, och familjen myror. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Leptothorax taivanensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|myr|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Leptothorax taivanensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Myror]]
| familia = Formicidae
| genus_sv = [[Smalmyror]]
| genus = Leptothorax
| species_sv =
| species = '''Leptothorax taivanensis'''
| taxon = Leptothorax taivanensis
| taxon_authority = [[Wheeler (auktor)|Wheeler]], 1929
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Vespoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Leptothorax taivanensis'''''<ref name = "col3251"/> är en [[myror|myrart]] som beskrevs av [[Wheeler (auktor)|Wheeler]] 1929. ''Leptothorax taivanensis'' ingår i [[släkte]]t [[Leptothorax|smalmyror]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[myror]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/leptothorax+taivanensis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col3251"> (2001) , website, Hymenoptera Name Server</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om smalmyror}}

[[Kategori:Smalmyror]]
[[Kategori:Leptothorax|taivanensis]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Vespoidea

Familj: Myror · Formicidae

Släkte: Smalmyror · Leptothorax

Art: Leptothorax taivanensis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Wheeler, 1929


text:
# Senegals historia
Senegals historia behandlar historien för det geografiska område som idag utgör den Afrikanska staten Senegal.

## Förhistorisk tid
Arkeologiska fynd i området visar att Senegal var bebott redan under sen stenålder. Sedan dess har Senegal haft en brokig historia med kungadömen, klaner, familjeregimer och kolonialism.
Söder om Kaolack finns gravmonument i sten som vittnar om en högkultur under det första århundradet e.Kr.

## Tidig historia
Från 300-talet till 1300-talet tillhörde Senegals inland olika mäktiga västafrikanska riken.
Under 800-talet och 900-talet fanns i kustlandet ett fulanirike som införde islam i området. Inom det som idag är Senegal existerade under medeltiden flera kungadömen. I norr upprättades staten Tekrur, i söder slogs under 1300-talet flera olika wolofriken samman till staten Djolof som bestod i olika former fram till 1600-talet.. Under senmedeltiden behärskades de östra delarna av Maliriket.

## Kolonialtiden
1445 kom portugiserna till området och slog sig ner på ön Gorée utanför Dakar. Något senare anlände även nederländare till området.. Handeln med gummi var en av anledningarna till att många europeiska länder lockades just hit och flera handelsstationer anlades längs med kusten
För att kunna konkurrera med portugiserna grundade fransmännen 1659 handelsstationen Saint-Louis på en ö vid Senegalflodens utlopp.
Mellan 1758 och 1815 var de franska besittningarna i landet flera gånger i britternas händer. 1815 erkändes franska Senegal som en fransk koloni vid Wienkongressen. Frankrike påbörjade ett arbete med assimilering av den franska befolkningen för att på sikt kunna inlemma Senegal med moderlandet. Arbete skedde bland annat med att utveckla utbildningsväsendet.  Under 1850-talet började fransmännen utvidga sin kontroll i området så att det även kom att omfatta inlandet. Detta möttes delvis av väpnat motstånd från lokala och religiösa ledare.
1857 grundades Dakar som snart växte om den dåvarande huvudstaden Saint-Louis. 1895 blev Dakar säte för generalguvernören över alla Frankrikes besittningar i Västafrika. Samtidigt blev Senegal en del av Franska Västafrika. Dakar var under kolonialtiden den viktigaste hamnen för transport av slavar till Amerika och det största arbetet skedde på ön Gorée, cirka 20 minuter från Dakars kust.

### Gorée
Ön Gorée låg 20 minuter från staden Dakar utanför Senegals kust. Gorée blev den största omlastningsplatsen för människor under slavhandeln från 1400- till 1800-talet. Gorée var den sista utposten för de slavar som skickades till USA, Kuba och Sydamerika. Slavhandeln hanterades av den privilegierade signareklassen, avkomlingar av afrikanska kvinnor och fransmän. Gorée styrdes i tur och ordning av Portugal, Nederländerna, Storbritannien och Frankrike och bebyggelsen karakteriseras av de stora kontrasterna mellan slavkvarteren och slavhandlarnas eleganta bostäder.
1978 blev Gorée ett världsarv.

## Självständighetstiden
Frankrikes medvetna assimilationspolitik bidrog till framväxten av en utbildad inhemsk elit, som krävde att få ta del av den politiska makten. Efter andra världskriget fick senegaleserna franskt medborgarskap och landet krävde senare att få bli självständigt från Frankrike. 1958 fick Senegal självstyre och blev en autonom republik inom det nybildade Franska Samväldet. 1959 bildade Sudan, tillsammans med Franska Sudan (sedermera Mali), Malifederationen. Malifederationen blev självständigt från Frankrike 4 april 1960. Federationen upplöstes den 20 augusti samma år, varvid Senegal blev en helt självständig stat.
Senegals första president var Léopold Senghor som ledde det socialdemokratiska partiet Parti socialiste du Sénégal (PS). Han har bland annat givit namn till Dakars flygplats. Senegal var under åren 1966-76 en enpartistat, men ändå lades under dessa år grunden till utvecklingen av en av Afrikas stabilaste politiska demokratier. 1976 tilläts tre partier ställa upp i val, men Senghors parti segrade ändå överlägset. Vid Senghors avgång 1980 efterträddes han av premiärminister Abdou Diouf.

## Det demokratiska Senegal
Abdou Diouf tillträdde som president 1981. Under hans styre skrevs en ny författning och partibildningen släpptes fri och oppositionspartier tilläts delta i regeringsarbetet.
1982 bildade Senegal och Gambia konfederationen Senegambia. Konfederationen innebar bland annat bättre kommunikationer mellan länderna, och det uttalade målet var att ingå en union. Integrationen av de två länderna blev aldrig genomförd och då Gambia vägrade att gå vidare mot union upplöstes konfederationen 1989. Senegal har dock fortfarande ett stort inflytande över det mindre grannlandet.
Senegal har varit relativt fritt från de konflikter som många andra afrikanska stater upplevt. Vissa oroligheter har märkts inför val, men i huvudsak har problemen varit små. Parlamentsvalet 2001, då Parti socialiste du Sénégal (PS) reducerades till tredje största parti, hyllades som ett av de mest välgenomförda och korrekta valen i Afrika.
Den allvarligaste konflikten i Senegal idag finns i södra delen av landet, Casamance. Trots fredssamtal strider här en separatistgrupp sporadiskt sedan 1982 mot regeringstrupperna. Periodvis har många människoliv skördats men medling har skett och ett formellt fredsavtal undertecknades 2004.

title: Senegals historia

wikitext:
[[Bild:Guillaume Delisle Senegambia 1707.jpg|miniatyr|450px|Karta över Senegal av [[Guillaume Delisle]], 1770.]]
'''Senegals historia''' behandlar historien för det geografiska område som idag utgör den [[Afrika]]nska staten [[Senegal]].

== Förhistorisk tid ==
Arkeologiska fynd i området visar att Senegal var bebott redan under sen stenålder. Sedan dess har Senegal haft en brokig historia med kungadömen, klaner, familjeregimer och kolonialism.

Söder om [[Kaolack]] finns [[monument|gravmonument]] i sten som vittnar om en högkultur under det första århundradet [[e.Kr.]]<ref name="Bra Böckers lexikon">[[Bra Böckers lexikon]], ''band 20'', ''tredje upplagan''</ref>

== Tidig historia ==
Från [[300-talet]] till [[1300-talet]] tillhörde Senegals inland olika mäktiga [[västafrika]]nska riken.<ref name="Bonniers Stora Lexikon">[[Bonniers Stora Lexikon]], ''På CD-rom'', ''2000''</ref>
Under [[800-talet]] och [[900-talet]] fanns i kustlandet ett [[Fulani|fulanirike]] som införde [[islam]] i området.<ref name="Bra Böckers lexikon" /> Inom det som idag är Senegal existerade under medeltiden flera kungadömen. I norr upprättades staten [[Tekrur]], i söder slogs under [[1300-talet]] flera olika [[wolof]]riken samman till staten [[Djolof]] som bestod i olika former fram till [[1600-talet]].<ref name="Bra Böckers lexikon" />. Under senmedeltiden behärskades de östra delarna av [[Maliriket]].

== Kolonialtiden ==
[[1445]] kom [[Portugal|portugiserna]] till området och slog sig ner på ön [[Gorée]] utanför [[Dakar]]. Något senare anlände även [[Nederländerna|nederländare]] till området.<ref name="Bra Böckers lexikon" />. Handeln med [[gummi]] var en av anledningarna till att många europeiska länder lockades just hit och flera handelsstationer anlades längs med kusten<ref name="Bonniers Stora Lexikon" />

För att kunna konkurrera med portugiserna{{Ifrågasatt uppgift|Portugisernas och nederländarnas inbördes förhållande vid denna tid borde beskrivas bättre|datum=2022-02}} grundade [[Frankrike|fransmännen]] [[1659]] handelsstationen [[Saint-Louis]] på en ö vid Senegalflodens utlopp.<ref name="Bra Böckers lexikon" />

Mellan [[1758]] och [[1815]] var de franska besittningarna i landet flera gånger i [[Storbritannien|britternas]] händer. [[1815]] erkändes [[franska Senegal]] som en fransk [[koloni]] vid [[Wienkongressen]].<ref name="Bonniers Stora Lexikon" /> Frankrike påbörjade ett arbete med [[Assimilation (sociologi)|assimilering]] av den franska befolkningen för att på sikt kunna inlemma Senegal med moderlandet. Arbete skedde bland annat med att utveckla utbildningsväsendet. <ref name="ne">''[[Nationalencyklopedin]]''. Senegal. Läst [[11 januari]] [[2008]]. </ref> Under [[1850-talet]] började fransmännen utvidga sin kontroll i området så att det även kom att omfatta inlandet. Detta möttes delvis av väpnat motstånd från lokala och religiösa ledare.<ref name="Bra Böckers lexikon" />

[[1857]] grundades [[Dakar]] som snart växte om den dåvarande huvudstaden Saint-Louis. [[1895]] blev Dakar säte för [[generalguvernör]]en över alla Frankrikes besittningar i Västafrika.<ref name="Bra Böckers lexikon" /> Samtidigt blev Senegal en del av [[Franska Västafrika]].<ref name="Respons">[[Respons (uppslagsverk)]], ''band 4'', ''andra upplagan''</ref> Dakar var under kolonialtiden den viktigaste hamnen för transport av [[slav]]ar till [[Amerika]] och det största arbetet{{Ifrågasatt uppgift|Vad betyder ”det största arbetet” här?|datum=2022-02}} skedde på ön Gorée, cirka 20 minuter från Dakars kust.

=== Gorée ===
Ön [[Gorée]] låg 20 minuter från staden Dakar utanför Senegals kust. Gorée blev den största omlastningsplatsen för människor under slavhandeln från 1400- till 1800-talet. Gorée var den sista utposten för de slavar som skickades till [[USA]], [[Kuba]] och [[Sydamerika]]{{Ifrågasatt uppgift|Stämmer detta? Alla slavar? Eller bara de från Senegal?|datum=2022-02}}. Slavhandeln hanterades av den privilegierade [[signare]]klassen, avkomlingar av afrikanska kvinnor och fransmän. Gorée styrdes i tur och ordning av Portugal, Nederländerna, Storbritannien och Frankrike och bebyggelsen karakteriseras av de stora kontrasterna mellan slavkvarteren och slavhandlarnas eleganta bostäder.

1978 blev Gorée ett [[världsarv]].

== Självständighetstiden ==
Frankrikes medvetna assimilationspolitik bidrog till framväxten av en utbildad inhemsk elit, som krävde att få ta del av den politiska makten. Efter andra världskriget fick senegaleserna franskt medborgarskap och landet krävde senare att få bli självständigt från Frankrike. [[1958]] fick Senegal självstyre och blev en autonom republik inom det nybildade [[Franska Samväldet]].<ref name="ne" /> [[1959]] bildade Sudan, tillsammans med [[Franska Sudan]] (sedermera Mali), [[Malifederationen]].<ref name="Bra Böckers lexikon" /> Malifederationen blev självständigt från [[Frankrike]] [[4 april]] [[1960]]. Federationen upplöstes den [[20 augusti]] samma år, varvid Senegal blev en helt självständig stat.

Senegals första president var [[Léopold Senghor]] som ledde det [[socialdemokrati]]ska partiet ''Parti socialiste du Sénégal (PS)''. <ref name="Bonniers Stora Lexikon" />Han har bland annat givit namn till Dakars flygplats. Senegal var under åren [[1966]]-[[1976|76]] en enpartistat, men ändå lades under dessa år grunden till utvecklingen av en av Afrikas stabilaste politiska demokratier. 1976 tilläts tre partier ställa upp i val, men Senghors parti segrade ändå överlägset. Vid Senghors avgång [[1980]] efterträddes han av premiärminister [[Abdou Diouf]]. <ref name="ne" />

== Det demokratiska Senegal ==
[[Abdou Diouf]] tillträdde som president [[1981]]. Under hans styre skrevs en ny författning och partibildningen släpptes fri och oppositionspartier tilläts delta i regeringsarbetet. <ref name="ne" />

[[1982]] bildade Senegal och Gambia konfederationen ''[[Senegambia]]''. Konfederationen innebar bland annat bättre kommunikationer mellan länderna, och det uttalade målet var att ingå en union. Integrationen av de två länderna blev aldrig genomförd och då Gambia vägrade att gå vidare mot union upplöstes konfederationen [[1989]]. <ref name="ne" />Senegal har dock fortfarande ett stort inflytande över det mindre grannlandet.

Senegal har varit relativt fritt från de konflikter som många andra afrikanska stater upplevt. Vissa oroligheter har märkts inför val, men i huvudsak har problemen varit små. Parlamentsvalet [[2001]], då ''Parti socialiste du Sénégal (PS)'' reducerades till tredje största parti, hyllades som ett av de mest välgenomförda och korrekta valen i Afrika. <ref name="ne" />

Den allvarligaste konflikten i Senegal idag finns i södra delen av landet, [[Casamance]]. Trots fredssamtal strider här en [[Separatism (statsvetenskap)|separatistgrupp]] sporadiskt sedan [[1982]] mot regeringstrupperna. Periodvis har många människoliv skördats men medling har skett och ett formellt fredsavtal undertecknades [[2004]]. <ref name="ne" />

== Notera ==
<references />

==Externa länkar==
* {{Commonscat|History of Senegal}}

{{Historia i Afrika}}

[[Kategori:Senegals historia| ]]
[[Kategori:Franska Västafrika]]


text:
# Stictoptera brunneata
Stictoptera brunneata är en fjärilsart som beskrevs av W. Warren 1914. Stictoptera brunneata ingår i släktet Stictoptera och familjen nattflyn. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Stictoptera brunneata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Stictoptera brunneata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Nattflyn]]
| familia = Noctuidae
| genus_sv =
| genus = [[Stictoptera]]
| species_sv =
| species = '''Stictoptera brunneata'''
| taxon = Stictoptera brunneata
| taxon_authority = [[William_Warren_(entomolog)|W. Warren]] 1914
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Stictoptera brunneata'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[William Warren (entomolog)|W. Warren]] 1914. ''Stictoptera brunneata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Stictoptera]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nattflyn]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/stictoptera+brunneata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om nattflyn}}

[[Kategori:Nattflyn]]
[[Kategori:Stictoptera|brunneata]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Nattflyn · Noctuidae

Släkte: Stictoptera

Art: Stictoptera brunneata

title: Vetenskapligt namn

Auktor: W. Warren 1914


text:
# Saldubella obliqua
Saldubella obliqua är en tvåvingeart som beskrevs av James 1977. Saldubella obliqua ingår i släktet Saldubella och familjen vapenflugor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Saldubella obliqua

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Saldubella obliqua''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Vapenflugor]]
| familia = Stratiomyidae
| genus_sv =
| genus = [[Saldubella]]
| species_sv =
| species = '''Saldubella obliqua'''
| taxon = Saldubella obliqua
| taxon_authority = [[James (auktor)|James]], 1977
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Saldubella obliqua'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av [[James (auktor)|James]] 1977. ''Saldubella obliqua'' ingår i [[släkte]]t ''[[Saldubella]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[vapenflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/saldubella+obliqua/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Vapenflugor]]
[[Kategori:Saldubella|obliqua]]

title: Systematik

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Vapenflugor · Stratiomyidae

Släkte: Saldubella

Art: Saldubella obliqua

title: Vetenskapligt namn

Auktor: James, 1977


text:
# Allocotocera appendiculata
Allocotocera appendiculata är en tvåvingeart som först beskrevs av Tonnoir och Edwards 1927.  Allocotocera appendiculata ingår i släktet Allocotocera och familjen svampmyggor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Allocotocera appendiculata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Allocotocera appendiculata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Svampmyggor]]
| familia = Mycetophilidae
| genus_sv =
| genus = [[Allocotocera]]
| species_sv =
| species = '''Allocotocera appendiculata'''
| taxon = Allocotocera appendiculata
| taxon_authority = (Tonnoir & [[Edwards (auktor)|Edwards]], 1927)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Allocotocera appendiculata'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som först beskrevs av Tonnoir och [[Edwards (auktor)|Edwards]] 1927.  ''Allocotocera appendiculata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Allocotocera]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[svampmyggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/allocotocera+appendiculata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Svampmyggor]]
[[Kategori:Allocotocera|appendiculata]]

title: Systematik

Familj: Svampmyggor · Mycetophilidae

Släkte: Allocotocera

Art: Allocotocera appendiculata

title: Vetenskapligt namn

Auktor: (Tonnoir & Edwards, 1927)


text:
# Norr Rälta
Norr Rälta är en by i Leksands socken (Djura församling) och Härads fjärding, Leksands kommun.
Norr Rälta ligger vid den i slutet av 1400-talet torrlagda sjön "Sjöbotten". Norr Rälta är avknoppning från by Söder Rälta, och de båda byarna räknades ända fram till mitten av 1700-talet som en gemensam by. Redan på 1600-talet hade dock bebyggelsen flyttat till sin nuvarande plats, ungefär en kilometer från Söder Rälta. Holstenssons karta från 1668 visar sex gårdstecken i det som är Norr Rälta. Mantalslängden 1766 anger 11 hushåll i Norr Rälta. 1830 fanns det 13 hushåll. Storskifteskartan från 1820-talet visar att det då fanns 13 gårdar i Norr Rälta.
Byn är klassificerad som ett riksintresse för kulturmiljövård.

title: Norr Rälta

wikitext:
{{Ortsfakta WD |form=By}}
'''Norr Rälta''' är en [[by]] i [[Leksands socken]] ([[Djura församling]]) och Härads fjärding, [[Leksands kommun]].

Norr Rälta ligger vid den i slutet av 1400-talet torrlagda sjön "Sjöbotten". Norr Rälta är avknoppning från by [[Söder Rälta]], och de båda byarna räknades ända fram till mitten av 1700-talet som en gemensam by. Redan på 1600-talet hade dock bebyggelsen flyttat till sin nuvarande plats, ungefär en kilometer från Söder Rälta. Holstenssons karta från 1668 visar sex gårdstecken i det som är Norr Rälta. Mantalslängden 1766 anger 11 hushåll i Norr Rälta. 1830 fanns det 13 hushåll. Storskifteskartan från 1820-talet visar att det då fanns 13 gårdar i Norr Rälta.

Byn är klassificerad som ett [[riksintresse för kulturmiljövård]].

==Källor==
* Andersson, Roland; ''Byar och Fäbodar i Leksands kommun - Kulturhistorisk analys'', Falun, 1983
[[Kategori:Orter i Leksands kommun]]
[[Kategori:Riksintressen för kulturmiljövården i Dalarnas län]]

Land: Sverige

Län: Dalarnas län

Kommun: Leksands kommun

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)


text:
# Slugterra
Slugterra är en kanadensisk animerad actionäventyrs-TV-serie som hade premiär i USA den 15 oktober 2012 på Disney XD.

## Handling
I Slugterra, en värld som liknar vår och som ligger mer än 16 mil under jordens yta, försvinner Will Shane i en duell med dr Blakk, men en stund tidigare skickar han ett brev genom sin snigel till sin son Eli Shane. När Eli fyllde 15 år åkte han till Slugterra för att bli en slinger som sin far. Här blir han vän med tre andra Slingers: Ready the Magnificent, en blyg och slarvig talpoid som kommer att vägleda honom, Trixie, en intelligent och erfaren människa som alltid kommer att ge honom stöd, och Kord Zane, en grotttrollexpert inom maskintillverkning och underhåll. Med dem bildar han Shane-gänget och syftar till att återställa fred och rättvisa för Slugterra, bekämpa Dr Thaddius Blakk och hans sgherri, för att stoppa deras plan att förorena och sprida Ghouls, som kan förstöra Slugterra.

## Avsnitt

### Säsong 1
1. The World Beneath our Feet: Part 1 (Världen därunder, del 1)
2. The World Beneath our Feet: Part 2 (Världen därunder, del 2)
3. The Trade (Byteshandeln)
4. The Slugout (Duellen)
5. Deadweed (Deadweed)
6. The Slug Run (Der Slug Run)
7. Shadows and Light (Ljus och skugga)
8. Dawn of the Slug (Zombus-snigeln)
9. Club Slug (Helglägret)
10. Endangered Species (Utrotningshotad Art)
11. Mecha Mutiny (Mecha-upproret)
12. Undertow (Underströmmen)
13. Mario Bravado (Mario Bravado)

### Säsong 2
1. The New Kid - Part 1 (Den nya killen, del 1)
2. The New Kid - Part 2 (Den nya killen, del 2)
3. Snowdance (Isdans)
4. Inheritance (Arvet)
5. A Distant Shore (En avlägsen värld)
6. The Journey Home (Resan hem)
7. Roboslugs (Robosniglar)
8. The Unbeatable Master (Den oslagbara mästaren)
9. Deep Water, Dark Water (Djupt vatten, mörkt vatten)
10. The Gentleman and the Thief (Gentlemannen och den Tjuven)
11. No Exit (Ingen utväg)
12. The Hard Part (Den svåra biten)

### Säsong 3
1. What Lies Beneath (Vad ligger under)
2. The Return (Det Blakk-Stålet)
3. Slugball (Snigelbollscupen)
4. King of Sling (Kungen av pitchers)
5. Mission Improbable (Zombiefängelset)
6. Keys to the Kingdom (Kungen av taupoiderna)
7. The Thrill of the Game (Spelets stormästare)
8. Lightwell (Ljus mot mörkret)
9. It Comes by Night (Monsterjakten)
10. Upgrade (En farlig fånge)
11. Back to Blakk (Berättelsen om Thaddeus Blakk)
12. Bandoleer of Brothers (Rookie)
13. Dark as Night (Under täckmantel)
14. Light as Day (Befrielse)

### Säsong 4
1. The Journey to the Eastern Caverns
2. The Great Slug Robbery
3. The Tournament of the Underlords
4. The Emperor
5. Second Chances
6. Get Pronto!
7. Stuff of Legend
8. Eastern Tech
9. Slug Day
10. The Fall of the Eastern Champion
11. The Lady and the Sword
12. The Emperor Strikes Back
13. The Return of the Eastern Champion

### Säsong 5
1. Back on the Shane Gang
2. The New Boss
3. Out of the Shadows
4. Ghouls and Monsters

## Det Film fra Slug
1. Slugterra: Ghoul from Beyond (Slugterra – Trollkarlen)
2. Slugterra: Return of the Elementals (Slugterra – Elementära sniglar)
3. Slugterra: Slug Fu Showdown (Slugterra – Slug Fu Showdown)

title: Slugterra

wikitext:
{{källor|datum=2020-12}}
{{Infobox TV-program
|originalkanal=Disney XD}}

'''''Slugterra''''' är en kanadensisk animerad actionäventyrs-TV-serie som hade premiär i [[USA]] den 15 oktober 2012 på [[Disney XD]].

== Handling ==
I Slugterra, en värld som liknar vår och som ligger mer än 16 mil under jordens yta, försvinner Will Shane i en duell med dr Blakk, men en stund tidigare skickar han ett brev genom sin snigel till sin son Eli Shane. När Eli fyllde 15 år åkte han till Slugterra för att bli en slinger som sin far. Här blir han vän med tre andra Slingers: Ready the Magnificent, en blyg och slarvig talpoid som kommer att vägleda honom, Trixie, en intelligent och erfaren människa som alltid kommer att ge honom stöd, och Kord Zane, en grotttrollexpert inom maskintillverkning och underhåll. Med dem bildar han Shane-gänget och syftar till att återställa fred och rättvisa för Slugterra, bekämpa Dr Thaddius Blakk och hans sgherri, för att stoppa deras plan att förorena och sprida Ghouls, som kan förstöra Slugterra.

== Avsnitt ==
=== Säsong 1 ===
# The World Beneath our Feet: Part 1 (Världen därunder, del 1)
# The World Beneath our Feet: Part 2 (Världen därunder, del 2)
# The Trade (Byteshandeln)
# The Slugout (Duellen)
# Deadweed (Deadweed)
# The Slug Run (Der Slug Run)
# Shadows and Light (Ljus och skugga)
# Dawn of the Slug (Zombus-snigeln)
# Club Slug (Helglägret)
# Endangered Species (Utrotningshotad Art)
# Mecha Mutiny (Mecha-upproret)
# Undertow (Underströmmen)
# Mario Bravado (Mario Bravado)

=== Säsong 2 ===
# The New Kid - Part 1 (Den nya killen, del 1)
# The New Kid - Part 2 (Den nya killen, del 2)
# Snowdance (Isdans)
# Inheritance (Arvet)
# A Distant Shore (En avlägsen värld)
# The Journey Home (Resan hem)
# Roboslugs (Robosniglar)
# The Unbeatable Master (Den oslagbara mästaren)
# Deep Water, Dark Water (Djupt vatten, mörkt vatten)
# The Gentleman and the Thief (Gentlemannen och den Tjuven)
# No Exit (Ingen utväg)
# The Hard Part (Den svåra biten)

=== Säsong 3 ===
# What Lies Beneath (Vad ligger under)
# The Return (Det Blakk-Stålet)
# Slugball (Snigelbollscupen)
# King of Sling (Kungen av pitchers)
# Mission Improbable (Zombiefängelset)
# Keys to the Kingdom (Kungen av taupoiderna)
# The Thrill of the Game (Spelets stormästare)
# Lightwell (Ljus mot mörkret)
# It Comes by Night (Monsterjakten)
# Upgrade (En farlig fånge)
# Back to Blakk (Berättelsen om Thaddeus Blakk)
# Bandoleer of Brothers (Rookie)
# Dark as Night (Under täckmantel)
# Light as Day (Befrielse)

=== Säsong 4 ===
# The Journey to the Eastern Caverns
# The Great Slug Robbery
# The Tournament of the Underlords
# The Emperor
# Second Chances
# Get Pronto!
# Stuff of Legend
# Eastern Tech
# Slug Day
# The Fall of the Eastern Champion
# The Lady and the Sword
# The Emperor Strikes Back
# The Return of the Eastern Champion

=== Säsong 5 ===

# Back on the Shane Gang
# The New Boss
# Out of the Shadows
# Ghouls and Monsters

== Det Film fra Slug ==

# Slugterra: Ghoul from Beyond (Slugterra – Trollkarlen)
# Slugterra: Return of the Elementals (Slugterra – Elementära sniglar)
# Slugterra: Slug Fu Showdown (Slugterra – Slug Fu Showdown)

==Referenser==
<references/>
[[Kategori:Animerade filmer 2012]]
[[Kategori:Kanadensiska actionfilmer]]

title: Produktion

Produktionsbolag: Nerd Corps Entertainment

title: Sändning

Originalkanal: Disney XD

Sändning:
Officiell webbplats
IMDb


text:
# Långviksskär
Långviksskär är en 0,73 km2 stor ö  i Stockholms skärgård utanför Nämdö i Värmdö kommun, Stockholms län.
Ön ingår i Långviksskärs naturreservat

## Historia
Under 1600- och 1700-talet saknade Långviksskär fast befolkning och användes för slåtter av byalaget från gården Långvik på Nämdö, därav namnet Långviksskär. En ryssugn på öns nordöstra del innanför den nu uppgrundande viken Sandglo vittnar om att den då obebodda ön besöktes av ryska soldater under rysshärjningarna 1719. I början av 1800-talet köpte bonden Johan Mattson från Söderöra ön för 666 riksdaler. Johan, hans styvson Per Persson och tre döttrar med makar slog sig ner på ön och byggde en by på öns sydöstra sida.
År 1884 anlände den amerikanske diplomaten William Widgery Thomas till Långviksskär under en jaktexpedition. Han blev mycket förtjust i ön och köpte så småningom åtta niondelar av ön. Thomas sonson sålde 1983 innehavet till Skärgårdsstiftelsen. Den sista niondelen ägs än idag av Johan Mattson och Per Perssons ättlingar. De är de sista fast boende i ytterskärgården. Ön är oskiftad, vilket innebär att det inte finns några tomter och tomtgränser i ögruppen.

## Kultur
Thomas hus väster om hamnviken finns kvar och används som bostad åt Axel Sjöberg-stipendiater. Stipendiet delas ut av Skärgårdsstiftelsen och är uppkallat efter konstnären Axel Sjöberg. Sjöberg kom till ön på 1890-talet, skaffade sig hus och ateljé i byn och återvände regelbundet under nästan 40 år.
Långviksskär är inte bara skildrad i åtskilliga målningar och fotografier av Sjöberg utan också i romanen Frans på Långviksskär av Maj-Britt Eriksson. Boken handlar om skärkarlen Frans Öhman, dotterson till nämnda Per Persson.

### Fotnoter
1. ↑  Källgård, Anders (2005). Sveriges öar. Kristianstad: Carlsson Bokförlag. sid. 306. ISBN 91-7203-465-3
2. ↑  23:1, Riksantikvarieämbetet

title: Långviksskär

wikitext:
{{Coord|59|9|0|N|18|48|0|E|region:SE_type:isle|display=title}}
{{Kartposition|Stockholms skärgård
|ortnamn=Långviksskär
|lat_gra=59
|lat_min=8
|lat_sek=40
|lon_gra=18
|lon_min=48
|lon_sek=10
|lat_riktn=N
|lon_riktn=Ö
|undertext=Långviksskärs läge i [[Stockholms skärgård]]
}}
[[Bild:Hummelskär-Söderö.jpg|miniatyr|Naturhamnen mellan Hummelskär och Söderö.]]
'''Långviksskär''' är en 0,73 km2 stor [[Ö (landområde)|ö]]<ref>{{Bokref |titel=Sveriges öar |efternamn=Källgård |förnamn=Anders |författarlänk= |medförfattare= |år=2005 |utgivare=Carlsson Bokförlag |utgivningsort=Kristianstad |isbn=91-7203-465-3 |sid=306}}</ref>  i [[Stockholms skärgård]] utanför [[Nämdö]] i [[Värmdö kommun]], [[Stockholms län]].

Ön ingår i [[Långviksskärs naturreservat]]
==Historia==
Under 1600- och 1700-talet saknade Långviksskär fast befolkning och användes för [[slåtter]] av byalaget från gården ''Långvik'' på [[Nämdö]], därav namnet Långviksskär. En [[ryssugn]] på öns nordöstra del innanför den nu uppgrundande viken ''Sandglo'' vittnar om att den då obebodda ön besöktes av ryska soldater under [[rysshärjningarna]] 1719.<ref>{{RAÄ-nummer|Nämdö 23:1|10006200230001}}, [[Riksantikvarieämbetet]]</ref> I början av 1800-talet köpte bonden Johan Mattson från [[Söderöra]] ön för 666 [[riksdaler]]. Johan, hans styvson Per Persson och tre döttrar med makar slog sig ner på ön och byggde en by på öns sydöstra sida.

År 1884 anlände den amerikanske [[diplomat]]en [[William Widgery Thomas]] till Långviksskär under en jaktexpedition. Han blev mycket förtjust i ön och köpte så småningom åtta niondelar av ön. Thomas sonson sålde 1983 innehavet till [[Skärgårdsstiftelsen]]. Den sista niondelen ägs än idag av Johan Mattson och Per Perssons ättlingar. De är de sista fast boende i ytterskärgården. Ön är [[skifte|oskiftad]], vilket innebär att det inte finns några tomter och tomtgränser i ögruppen.

== Kultur ==
Thomas hus väster om hamnviken finns kvar och används som bostad åt Axel Sjöberg-stipendiater. Stipendiet delas ut av Skärgårdsstiftelsen och är uppkallat efter konstnären [[Axel Sjöberg (konstnär)|Axel Sjöberg]]. Sjöberg kom till ön på 1890-talet, skaffade sig hus och ateljé i byn och återvände regelbundet under nästan 40 år.

Långviksskär är inte bara skildrad i åtskilliga målningar och fotografier av Sjöberg utan också i romanen ''Frans på Långviksskär'' av [[Maj-Britt Eriksson]]. Boken handlar om skärkarlen Frans Öhman, dotterson till nämnda Per Persson.

==Källor==
*{{Bokref/Arholma–Landsort/2007|sid=264–266}}
*{{Bokref/Skärgårdsnatur/2009|sid=66–67}}
* [http://skargardsstiftelsen.se/omrade/langviksskar/ Långviksskär] Skärgårdsstiftelsen

=== Fotnoter ===
<references/>

[[Kategori:Öar i Värmdö kommuns skärgård]]


text:
# Tabanus malayensis
Tabanus malayensis är en tvåvingeart som beskrevs av Ricardo 1911. Tabanus malayensis ingår i släktet Tabanus och familjen bromsar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Tabanus malayensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Tabanus malayensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Bromsar]]
| familia = Tabanidae
| genus_sv =
| genus = [[Tabanus]]
| species_sv =
| species = '''Tabanus malayensis'''
| taxon = Tabanus malayensis
| taxon_authority = Ricardo, 1911
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Tabanus malayensis'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av Ricardo 1911. ''Tabanus malayensis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Tabanus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[bromsar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/tabanus+malayensis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Bromsar]]
[[Kategori:Tabanus|malayensis]]

title: Systematik

Familj: Bromsar · Tabanidae

Släkte: Tabanus

Art: Tabanus malayensis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Ricardo, 1911


text:
# Gunnison, Mississippi
Gunnison är en kommun (town) i Bolivar County i Mississippi. Vid 2020 års folkräkning hade Gunnison 295 invånare.

title: Gunnison, Mississippi

wikitext:
{{Stadsfakta
| namn           = Gunnison
| annat_namn     =
| form           = town
| bild           = Gunnison Welcome Sign.jpg
| bildtext       = Välkomstskylt
| motto          = A Small Town With A Bright Future
| sigill         =
| sigilltyp      =
| land           = USA
| delstat        = [[Mississippi]]
| indelning      = [[Bolivar County]]
| styre          =
| styre_titel    =
| folkmängd      = 295
| folkmängd_not  = <ref name="Census2020">{{webbref |url=https://data.census.gov/profile/Gunnison_town,_Mississippi?g=1600000US2829900 |titel=Gunnison town, Mississippi 2020 Decennial Census |arkivurl= |arkivdatum= |hämtdatum=2023-02-08 |utgivare=United States Census Bureau |språk=engelska}}</ref>
| folkmängd_år   = 2020
| grundades      =
| medelhöjd      = 46
| yta            = 2.59
| yta_land       = 2.54
| yta_vatten     = 0.05
| yta_år         = 2010
| coord          =
| lat_g          = 33
| lat_m          = 56
| lat_s          = 39
| lat_NS         = N
| long_g         = 90
| long_m         = 56
| long_s         = 42
| long_EW        = W
| postnummer     = 38746
| riktnummer     = 662
| FIPS code      = 2829900
| karta          = USA Mississippi location map.svg
| karta_text     = Ortens läge i Mississippi
| positionskarta = Mississippi
| karta2         = Map of USA MS.svg
| karta2_text    = Mississippis läge i USA
| tidszon        = [[Central Standard Time|CST]]
| UTC skilln     = -6
| tidszon_DST    = [[Central Standard Time|CDT]]
| DST skilln     = -5
| url            =
}}
'''Gunnison''' är en kommun (''town'') i [[Bolivar County]] i [[Mississippi]].<ref>[https://www.mapquest.com/us/mississippi/gunnison-ms-282027023 Gunnison, MS]. Map Quest. Läst 1 maj 2020.</ref> Vid 2020 års folkräkning hade Gunnison 295 invånare.<ref name="Census2020"/>

== Källor ==
<references/>

{{commonscatbox}}

[[Kategori:Orter i Mississippi]]
[[Kategori:Bolivar County]]

Land: USA

Delstat: Mississippi

County: Bolivar County

Befolkningstäthet: 116 invånare/km²

Tidszon: CST (UTC-6)

- sommartid: CDT (UTC-5)


text:
# Leptomantispa chaos
Leptomantispa chaos är en insektsart som beskrevs av Hoffman in Penny 2002. Leptomantispa chaos ingår i släktet Leptomantispa och familjen fångsländor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Leptomantispa chaos

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Leptomantispa chaos''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Nätvingar]]
| ordo = Neuroptera
| familia_sv = [[Fångsländor]]
| familia = Mantispidae
| genus_sv =
| genus = [[Leptomantispa]]
| species_sv =
| species = '''Leptomantispa chaos'''
| taxon = Leptomantispa chaos
| taxon_authority = Hoffman in Penny, 2002
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Leptomantispa chaos'''''<ref name = "col294097"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av Hoffman in Penny 2002. ''Leptomantispa chaos'' ingår i [[släkte]]t ''[[Leptomantispa]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[fångsländor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/leptomantispa+chaos/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col294097">Hoffman, K. [M.] (2002) Family Mantispidae. Pp. 251-275 (text), 419-432 (figures) in Penny, N. D. (ed.). A Guide to the Lacewings (Neuroptera) of Costa Rica., Proceedings of the California Academy of Sciences (4)53:161-457.</ref>
<ref name = "source">''LDL Neuropterida Species of the World''. Oswald J.D., 2007-09-25</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om fångsländor}}

[[Kategori:Fångsländor]]
[[Kategori:Leptomantispa|chaos]]

title: Systematik

Ordning: Nätvingar · Neuroptera

Familj: Fångsländor · Mantispidae

Släkte: Leptomantispa

Art: Leptomantispa chaos

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Hoffman in Penny, 2002


text:
# Hovrättsråd
Hovrättsråd är en domartitel i Sverige och Finland. I Sverige är ett hovrättsråd ledamot i en hovrätt och måste vara en lagfaren domare. I Finland är hovrättsråd benämningen för samtliga domare i hovrätten förutom presidenten.
I Sverige tilldelades titeln tidigare endast de till rangklass främsta, senare del äldsta ledamöterna i varje hovrätt, och utnämndes av Kunglig Majestät efter förslag av hovrätten. Hovrättsråd hade i rangordningen som gällde fram till 1909 rang som överste, men efter/rang mellan överste och överstelöjtnant.

title: Hovrättsråd

wikitext:
'''Hovrättsråd''' är en domartitel i [[Sverige]] och [[Finland]]. I Sverige är ett hovrättsråd [[ledamot]] i en [[hovrätt]] och måste vara en [[lagfaren domare]].<ref>{{lagref|1942|740|kapitel=2|paragraf=3 |text=rättegångsbalken}}</ref> I Finland är hovrättsråd benämningen för samtliga domare i hovrätten förutom [[Hovrättspresident|president]]en.<ref>{{webbref | url = http://www.finlex.fi/sv/laki/ajantasa/2016/20160673?search%5Btype%5D=pika&search%5Bpika%5D=Hovr%C3%A4tt | utgivare = Finlex | titel = 5 § Domare| verk = Domstolslag, 25.8.2016/673 | hämtdatum = 2 april 2017 | språk = svenska }}</ref>

I Sverige tilldelades titeln tidigare endast de till rangklass främsta, senare del äldsta ledamöterna i varje hovrätt, och utnämndes av [[Kunglig Majestät]] efter förslag av hovrätten.<ref>[[Carlquist, Gunnar]] (red.) (1932). [[Svensk uppslagsbok]]. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB:s förlag, band 13 s. 382.</ref> Hovrättsråd hade i rangordningen som gällde fram till 1909 rang som överste, men efter/rang mellan överste och överstelöjtnant.

==Se även==
*[[Justitieråd]]
*[[Regeringsråd]]
*[[Kammarrättsråd]]
*[[Hovrättslagman]]

==Källor==
<references/>

[[Kategori:Jurister]]
[[Kategori:Hovrätter i Sverige]]


text:
# Nanguang He
Nanguang He (kinesiska: 南广河) är ett vattendrag i Kina. Det ligger i provinsen Sichuan, i den sydvästra delen av landet, omkring 220 kilometer söder om provinshuvudstaden Chengdu.
Genomsnittlig årsnederbörd är 1 384 millimeter. Den regnigaste månaden är juli, med i genomsnitt 249 mm nederbörd, och den torraste är december, med 22 mm nederbörd.

title: Nanguang He

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Kina|datum=2016-05}}
{{geobox
| River
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                        = Nanguang He
| native_name                 = 南广河
| other_name                  = Nan-Kuang Ho
| category                    = Vattendrag
| etymology                   =
| nickname                    =
<!-- *** Bild *** -->
| image                       =
| image_caption               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                     = Kina
| country_flag                = true
| state                       = [[Sichuan]]
| region                      =
| district                    =
| municipality                =
<!-- *** Huvudflod, föremål i området mm *** -->
| parent                      =
| city                        =
| landmark                    =
<!-- *** Bifloder *** -->
| tributary_left              =
| tributary_right             =
<!-- *** Lägen, källa och mynning *** -->
| source                      =
| source_location             =
| source_region               =
| source_country              =
| source_elevation            =
| source_lat_d                =
| source_lat_m                =
| source_lat_s                =
| source_lat_NS               =
| source_long_d               =
| source_long_m               =
| source_long_s               =
| source_long_EW              =
| source1                     =
| source1_location            =
| source1_region              =
| source1_country             =
| source1_elevation           =
| source1_lat_d               =
| source1_lat_m               =
| source1_lat_s               =
| source1_lat_NS              =
| source1_long_d              =
| source1_long_m              =
| source1_long_s              =
| source1_long_EW             =
| source_confluence           =
| source_confluence_location  =
| source_confluence_region    =
| source_confluence_country   =
| source_confluence_elevation =
| source_confluence_lat_d     =
| source_confluence_lat_m     =
| source_confluence_lat_s     =
| source_confluence_lat_NS    =
| source_confluence_long_d    =
| source_confluence_long_m    =
| source_confluence_long_s    =
| source_confluence_long_EW   =
| mouth                       =
| mouth_location              =
| mouth_region                =
| mouth_country               =
| mouth_elevation             =
| mouth_lat_d                 =
| mouth_lat_m                 =
| mouth_lat_s                 =
| mouth_lat_NS                =
| mouth_long_d                =
| mouth_long_m                =
| mouth_long_s                =
| mouth_long_EW               =
<!-- *** Dimensioner och avrinningsområde *** -->
| length                      =
| width                       =
| depth                       =
| volume                      =
| watershed                   =
| watershed_decimals          =
<!-- *** Flöde *** -->
| discharge                   =
| discharge_max               =
| discharge_min               =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                        =
| free_type                   =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                         = {{Kartposition Kina|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                 = Läge i Kina
| map_locator                 = Kina
| map_locator_x               =
| map_locator_y               =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                   =
| lat_d                       = 28.75956
| long_d                      = 104.67626
| state_type                  = Provins
| elevation                   =
| timezone_label              = Asia/Shanghai
| utc_offset                  = +8
| timezone                    = [[China Time|CT]]
| geonames                    = 1800049
}}

'''Nanguang He''' ([[kinesiska]]: '''南广河''') är <!--H.STM-->ett [[vattendrag]] i [[Kina]].<ref name = "gn1800049"/> Det ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Sichuan]], i den sydvästra delen av landet, omkring 220 kilometer söder om provinshuvudstaden [[Chengdu]].

Genomsnittlig [[årsnederbörd]] är {{formatnum:1384}} millimeter. Den regnigaste månaden är juli, med i genomsnitt {{formatnum:249}} mm [[nederbörd]], och den torraste är december, med {{formatnum:22}} mm nederbörd.<ref name = "nasarain"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "gn1800049">[{{Geonameslänk|gnid=1800049|name=nanguang%20he}} Nanguang He] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-18; databasdump nerladdad 2016-03-31</ref>
<ref name = "nasarain">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|titel= NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission|arkivurl= https://web.archive.org/web/20200511075534/https://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M|arkivdatum= 11 maj 2020}}</ref>
</references>

[[Kategori:Vattendrag i Sichuan]]
[[Kategori:WP:Projekt Kina]]

Land: Kina

Provins: Sichuan

Tidszon: CT (UTC+8)


text:
# Phragmatobia honei
Phragmatobia honei är en fjärilsart som beskrevs av Daniel 1943. Phragmatobia honei ingår i släktet Phragmatobia och familjen björnspinnare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Phragmatobia honei

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Phragmatobia honei''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Björnspinnare]]
| familia = Arctiidae
| genus_sv =
| genus = [[Phragmatobia]]
| species_sv =
| species = '''Phragmatobia honei'''
| taxon = Phragmatobia honei
| taxon_authority = [[Daniel (auktor)|Daniel]] 1943
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Phragmatobia honei'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Daniel (auktor)|Daniel]] 1943. ''Phragmatobia honei'' ingår i [[släkte]]t ''[[Phragmatobia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[björnspinnare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/phragmatobia+honei/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Björnspinnare]]
[[Kategori:Phragmatobia|honei]]

title: Systematik

Familj: Björnspinnare · Arctiidae

Släkte: Phragmatobia

Art: Phragmatobia honei

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Daniel 1943


text:
# Signe Relander
Signe Maria Relander, född Österman 19 augusti 1886 i Helsingfors, död där 31 maj 1962, var en finländsk presidenthustru.
Relander träffade sin blivande make Lauri Kristian Relander redan när hon gick i en svenskspråkig flickskola i Helsingfors. Paret gifte sig 1906 och bosatte sig i Dickursby, där de fick två barn. Tack vare sina språkkunskaper och sitt sinne för elegans var hon en mycket representativ presidenthustru, men tog aldrig själv ställning till politiska frågor.

title: Signe Relander

wikitext:
{{Faktamall biografi WD}}

'''Signe Maria Relander''', född ''Österman'' [[19 augusti]] [[1886]] i [[Helsingfors]], död där [[31 maj]] [[1962]], var en finländsk presidenthustru.

Relander träffade sin blivande make [[Lauri Kristian Relander]] redan när hon gick i en svenskspråkig flickskola i Helsingfors. Paret gifte sig 1906 och bosatte sig i [[Dickursby]], där de fick två barn. Tack vare sina språkkunskaper och sitt sinne för elegans var hon en mycket representativ presidenthustru, men tog aldrig själv ställning till politiska frågor.

==Källor==
*{{UVF|RelanderSigne Relander, Signe}}

===Noter===
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Relander, Signe}}

[[Kategori:Finländare]]
[[Kategori:Födda 1886]]
[[Kategori:Avlidna 1962]]
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Personer från Helsingfors]]

Född: 19 augusti 1886 · Helsingfors

Död: 31 maj 1962 (75 år) · Helsingfors

Begravd: Sandudds begravningsplats

Medborgare i: Finland

Sysselsättning: Politiker

Make: Lauri Kristian Relander


text:
# Oxytauchira oxyelegans
Oxytauchira oxyelegans är en insektsart som beskrevs av Otte, D. 1995. Oxytauchira oxyelegans ingår i släktet Oxytauchira och familjen gräshoppor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Oxytauchira oxyelegans

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Oxytauchira oxyelegans''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Hopprätvingar]]
| ordo = Orthoptera
| familia_sv = [[Gräshoppor]]
| familia = Acrididae
| genus_sv =
| genus = [[Oxytauchira]]
| species_sv =
| species = '''Oxytauchira oxyelegans'''
| taxon = Oxytauchira oxyelegans
| taxon_authority = Otte, D., 1995
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Acridoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms = ''Oxytauchira elegans'' <small>Zheng, Z. & [[Liang (auktor)|Liang]], 1986</small><ref name = "col297472"/>
}}

'''''Oxytauchira oxyelegans'''''<ref name = "col32845"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av Otte, D. 1995. ''Oxytauchira oxyelegans'' ingår i [[släkte]]t ''[[Oxytauchira]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[gräshoppor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/oxytauchira+oxyelegans/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col32845">Otte, D. (1995) Grasshoppers [Acridomorpha] C, Orthoptera Species File, The Orthopterists' Society and The Academy of Natural Sciences of Philadelphia, Philadelphia 4:518 pp.</ref>
<ref name = "source">''OrthopteraSF: Orthoptera Species File''. Eades D.C., Otte D., Cigliano M.M., Braun H., 2010-04-28</ref>
<ref name = "col297472">Zheng, Z. & Liang (1986) New species of grasshopper from Yunnan and Guizhou. (in Chinese with English summary), Acta Entomologica Sinica (Acta Entomol. Sin.) 29(3):291-294</ref>
</references>

[[Kategori:Gräshoppor]]
[[Kategori:Oxytauchira|oxyelegans]]

title: Systematik

Ordning: Hopprätvingar · Orthoptera

Överfamilj: Acridoidea

Familj: Gräshoppor · Acrididae

Släkte: Oxytauchira

Art: Oxytauchira oxyelegans

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Oxytauchira oxyelegans

title: Synonymer

Synonymer: Oxytauchira elegans Zheng, Z. & Liang, 1986

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Formant
Formanter är frekvensband med hög energi hos röster eller hos musikinstrument. De framträder som tydliga band vid spektralanalys av sådana ljud och flyttar sig inte när ljudets tonhöjd ändras.

## Snäv och vid definition
Inom tal- och språkforskning definieras formant enbart som en resonans i människans ansatsrör.
Ansatsröret är håligheterna i svalg, mun och näsa. Ett ansatsrör har flera resonanser på olika frekvenser, alltså flera formanter.
Det är människans förmåga att förändra dessa resonanser som ger henne möjligheten att skapa vokaler av olika färg. Men för att förstå vad någon säger krävs också att vi som lyssnare har förmågan att uppfatta formanter i andras tal. Den förmågan har vi, och vi använder den till mycket mer än till talförståelse – den utgör en viktig dimension i all vår ljuduppfattning. Vi hör att ett bräkande får säger bä och inte by, vi uppfattar att bastrumman låter bom och inte bim, och vi kan förstå datorer utan ansatsrör som framställer syntetiskt tal.
För att kunna beskriva hur vi associerar karaktären på ljud från skilda källor med mänskliga vokalklanger har vi behov av ett utvidgat formantbegrepp, ett begrepp som fångar den likhet mellan egna och främmande ljud som vi faktiskt upplever. I så fall kan vi också inkludera formanter som den mänskliga talapparaten inte kan åstadkomma men som ändå tillhör samma dimension av vår hörupplevelse.
Enligt en vid definition kan en formant vara ett maximum i spektrumenvelopen, vars frekvensläge inte nämnvärt påverkas av grundfrekvensen.
Denna definition tar inte ställning till vem eller vad som är ljudkällan och inte heller på vilket sätt formantkaraktären uppstår, bara att det är ett frekvensområde som är speciellt gynnat i ljudbilden från en viss källa. Att denna vida definition begränsar sig till enbart ljud och till frekvenser där människan kan uppleva formantkaraktär utsägs inte men förefaller vara underförstått i det givna sammanhanget. Annars blir termen bara ett annat ord för resonans.

## Uppkomst och klassificering
Formanter i rösten uppstår genom att ljudet i talapparaten – det vill säga munhålan, näshålan och luftstrupen, ända ner till lungorna – resonerar vid vissa frekvenser, som bestäms av bland annat tungans och underkäkens position, vilket ger upphov till band av frekvenser med högre energi.
En formant identifieras vanligen med sin resonansfrekvens, ibland även med sin bandbredd. De olika banden namnges från f1, för bandet med lägst frekvens, och uppåt: f2, f3, …. I analogi med detta kallas grundtonen, något missvisande, ibland för f0.
För vokaler är vanligen tre till fem formanter mätbara. Genom experiment med röstsyntes har fastställts att de tre första formanterna är de mest informationsbärande. Dessa tre har stark korrelation med underkäkens, tungans och läpparnas placering:
- f1 är starkt korrelerad med tungans och käkens position i höjdled; se sluten respektive öppen vokal
- f2 är starkt korrelerad med tungans position i djupled; se främre respektive bakre vokal
- f3 är starkt korrelerad med läpparnas rundning; se rundad respektive orundad vokal

För mycket ljusa röster, som sopranstämma, kan grundtonen hamna nära och till och med över de lägsta formanterna, f1 och f2. Dessa ljud blir då mycket svåra att identifiera och särskilja.
| Vokalformantcentrum |     |            |            |
| Vokal               | IPA | Formant f1 | Formant f2 |
| U                   | ʉ   | 320 Hz     | 800 Hz     |
| O                   | u   | 500 Hz     | 1000 Hz    |
| Å                   | ɔ   | 700 Hz     | 1150 Hz    |
| A                   | a   | 1000 Hz    | 1400 Hz    |
| Ö                   | ø   | 500 Hz     | 1500 Hz    |
| Y                   | y   | 320 Hz     | 1650 Hz    |
| Ä                   | ɛ   | 700 Hz     | 1800 Hz    |
| E                   | e   | 500 Hz     | 2300 Hz    |
| I                   | i   | 320 Hz     | 3200 Hz    |

| Vokalformanter |                                    |
| Vokal          | Huvudformantområde                 |
| U              | 200 till 400 Hz                    |
| O              | 400 till 600 Hz                    |
| A              | 800 till 1200 Hz                   |
| E              | 400 till 600 och 2200 till 2600 Hz |
| I              | 200 till 400 och 3000 till 3500 Hz |

## Uppmätning och estimering
Flera metoder för att beräkna formanternas värden har tagits fram. De flesta utgår ifrån den akustiska signalen, det vill säga ljudet som produceras, men det finns också metoder där talapparatens egenskaper mäts upp, varpå en modell för ljudproduktionen används för att estimera formanternas värden.
De flesta metoder fungerar bäst då de sätts i ett sammanhang, så att tidigare formantvärden kan användas för att predicera kommande.

### Estimering med autoregressiv modell
Talljud kan modelleras som en för kortare tidsintervall svagt stationär stokastisk process, vanligtvis som linjärt filtrerad vitt brus. Om {\displaystyle X(n)} är en stokastisk, vit process och {\displaystyle Y(n)} är en modell av talljudet, så kan {\displaystyle Y} skrivas som en autoregressiv process:
{\displaystyle Y(n)+a_{1}Y(n-1)+a_{2}Y(n-2)+\ldots +a_{N}Y(n-N)=b_{0}X(n)}.
Parametrarna {\displaystyle a_{m}} och {\displaystyle b_{0}} löses med hjälp av Yule–Walker-ekvationerna och en estimering av {\displaystyle Y}:s autokorrelationsfunktion.
{\displaystyle Y}:s spektrum ges av
{\displaystyle H(f)={\frac {b_{0}}{1+a_{1}e^{-i2\pi f}+a_{2}e^{-i2\pi 2f}+\ldots +a_{N}e^{-i2\pi Nf}}}}
{\displaystyle H} är ett filter med resonansfrekvenser

### Talrörsestimering
Den akustiska resonanslåda som talröret motsvarar kan estimeras med hjälp av sammanlänkade rörsegement av olika storlek. Detta rör är stängt i ena änden (vid stämläpparna eller lungorna) och öppet i den andra (vid läpparna eller näsborrarna. Givet denna modell och rörsegmentens respektive diameter kan formanterna estimeras med god precision.
Talröret, eller rättare sagt rörsegmenten, kan estimeras från röntgenfotografier eller -filmer av huvudet under uttal av språkljud. Det är dock en metod som på grund av strålningen inte lämpar sig för större studier på enskilda personer. I dag används hellre magnetisk resonanstomografi, vilket visserligen är dyrare och långsammare, men inte skadligt.

## Användning
Formanter har länge varit ett av de viktigaste sätten att akustiskt beskriva språkljud på, och då i synnerhet vokaler.
Igenkänning utan större framgång ...
Tidiga röstsyntetiserare byggdes upp av filter som efterliknade formanternas karaktär, och kallades ofta för formantsyntetiserare.

## Formantliknande ljud
I detta avsnitt ges några exempel på ljud som uppvisar formantkaraktär. Ordet formant används då i den vidare bemärkelse som inte alla erkänner.
Blåsinstrument med dubbla rörblad har en formant som beror på rörbladens sätt att svänga. Fagotten har en karakteristisk topp runt 500 Hz som utgör den enda påtagliga likheten mellan instrumentets olika toner i en spektralanalys. Ljudet är lätt att härma med den mänskliga rösten. Oboens formant ligger en dryg oktav högre än fagottens.
Den akustiska gitarren liksom många andra stränginstrument har sina strängar som ursprunglig orsak till ljudet. Men strängarnas vibrationer övergår i huvudsak till hörbara luftvibrationer genom att först fortplantas till och färgas av en resonanslåda och dess delvis inneslutna luftvolym. Både lådan och luftvolymen har resonanser vid fasta frekvenser, vilket kan kallas för gitarrens formanter. Det är en stor utmaning för gitarrbyggaren att skapa formanter som ger en bra klang genom att bestämma storlek på resonanslådan samt form, material och materialtjocklek i olika punkter.
En wah-wah är en elektronisk effektpedal med en flyttbar formant för modifiering av en elektrisk audiosignal, främst från elgitarr. Ju mer man "gasar", desto högre upp i frekvens hamnar resonansen. Frekvenser som ligger lägre än resonansen släpps också fram ganska bra medan högre frekvenser stryps. Med pedalrörelser kan man ge de spelade tonerna en karaktär som påminner om uttalet "wa-wa-wa".
Ett berömt exempel på elgitarr med wah-wah-effekt är introduktionen till Jimi Hendrix' låt "Voodoo child".
En talkbox är en anordning för att modifiera en elektrisk audiosignal med munnen. Signalen kommer ofta från ett spelande musikinstrument eller från en enda övertonsrik syntton. Apparaten har en innesluten liten högtalare som skickar ljudet genom en slang som man leder in i munnen. Man skapar sedan formanter precis som vid vanligt tal, men där stämbanden ersätts med ljudslang. Det modifierade ljudet har en tydlig talkaraktär med mänskliga vokaler som kan fångas upp i en vanlig sångmikrofon precis som när man sjunger.

title: Formant

wikitext:
[[Bild:Spektrogram - Jag skulle vilja.jpg|right|thumb|180px|Spektrogram med synliga formanter]]

'''Formanter''' är [[frekvens]]band med hög energi hos [[rösten|röst]]er eller hos [[musikinstrument]]. De framträder som tydliga band vid [[spektralanalys]] av sådana ljud och flyttar sig inte när ljudets tonhöjd ändras.

==Snäv och vid definition==
Inom tal- och språkforskning definieras formant enbart som en ''[[resonans]] i människans [[ansatsrör]]''.<ref>
   Sundberg 1989 s. 133</ref><ref name="Sohlmans 1975">Sohlmans 1975</ref>
Ansatsröret är håligheterna i svalg, mun och näsa. Ett ansatsrör har flera resonanser på olika frekvenser, alltså flera formanter.

Det är människans förmåga att förändra dessa resonanser som ger henne möjligheten att skapa [[vokal]]er av olika färg. Men för att förstå vad någon säger krävs också att vi som lyssnare har förmågan att uppfatta formanter i andras tal. Den förmågan har vi, och vi använder den till mycket mer än till talförståelse – den utgör en viktig dimension i all vår ljuduppfattning. Vi hör att ett bräkande får säger bä och inte by, vi uppfattar att bastrumman låter bom och inte bim, och vi kan förstå datorer utan ansatsrör som framställer [[Talsyntes|syntetiskt tal]].

För att kunna beskriva hur vi associerar karaktären på ljud från skilda källor med mänskliga vokalklanger har vi behov av ett utvidgat formantbegrepp, ett begrepp som fångar den likhet mellan egna och främmande ljud som vi faktiskt upplever. I så fall kan vi också inkludera formanter som den mänskliga talapparaten inte kan åstadkomma men som ändå tillhör samma dimension av vår hörupplevelse.

Enligt en vid definition kan en formant vara ett ''maximum i spektrumenvelopen, vars frekvensläge inte nämnvärt påverkas av grundfrekvensen''.<ref name="Sohlmans 1975"/>
Denna definition tar inte ställning till vem eller vad som är ljudkällan och inte heller på vilket sätt formantkaraktären uppstår, bara att det är ett frekvensområde som är speciellt gynnat i ljudbilden från en viss källa. Att denna vida definition begränsar sig till enbart ljud och till frekvenser där människan kan uppleva formantkaraktär utsägs inte men förefaller vara underförstått i det givna sammanhanget. Annars blir termen bara ett annat ord för resonans.

== Uppkomst och klassificering ==
Formanter i rösten uppstår genom att ljudet i [[talapparaten]] – det vill säga [[munhåla]]n, [[näshåla]]n och [[luftstrupe]]n, ända ner till [[Lunga|lungorna]] – [[Resonans|resonerar]] vid vissa frekvenser, som bestäms av bland annat tungans och underkäkens position, vilket ger upphov till band av frekvenser med högre energi.

En formant identifieras vanligen med sin resonansfrekvens, ibland även med sin [[bandbredd]]. De olika banden namnges från ''f''1, för bandet med lägst frekvens, och uppåt: ''f''2, ''f''3, …. I analogi med detta kallas [[grundton]]en, något missvisande, ibland för ''f''0.

För vokaler är vanligen tre till fem formanter mätbara. Genom experiment med [[röstsyntes]] har fastställts att de tre första formanterna är de mest informationsbärande. Dessa tre har stark [[korrelation]] med underkäkens, tungans och läpparnas placering:
*''f''1 är starkt korrelerad med tungans och käkens position i höjdled; se [[Sluten vokal|sluten]] respektive [[öppen vokal]]
*''f''2 är starkt korrelerad med tungans position i djupled; se [[Främre vokal|främre]] respektive [[bakre vokal]]
*''f''3 är starkt korrelerad med läpparnas rundning; se [[Rundad vokal|rundad]] respektive [[orundad vokal]]

För mycket ljusa röster, som [[sopran]]stämma, kan grundtonen hamna nära och till och med över de lägsta formanterna, ''f''1 och ''f''2. Dessa ljud blir då mycket svåra att identifiera och särskilja.

{| border="1" cellpadding="0" cellspacing="0" width="40%" style="text-align:center"
| colspan="4" align="center" style="background:#efefef;"| '''Vokalformantcentrum'''
|-
| Vokal ||IPA|| Formant ''f''1|| Formant ''f''2
|-
| U || |ʉ || '''320 Hz''' || 800 Hz
|-
| O || |u || '''500 Hz''' || 1000 Hz
|-
| Å || |ɔ || '''700 Hz''' || 1150 Hz
|-
| A || |a || '''1000 Hz''' || 1400 Hz
|-
| Ö || |ø || 500 Hz || '''1500 Hz'''
|-
| Y || |y || 320 Hz || '''1650 Hz'''
|-
| Ä || |ɛ || 700 Hz || '''1800 Hz'''
|-
| E || |e || 500 Hz || '''2300 Hz'''
|-
| I || |i || 320 Hz || '''3200 Hz'''
|}

{| border="1" cellpadding="0" cellspacing="0" width="40%" style="text-align:center"
| colspan="2" align="center" style="background:#efefef;"| '''Vokalformanter'''
|-
| Vokal || Huvudformantområde
|-
|  U || 200 till 400 Hz
|-
|  O || 400 till 600 Hz
|-
|  A || 800 till 1200 Hz
|-
|  E || 400 till 600 och 2200 till 2600 Hz
|-
|  I || 200 till 400 och 3000 till 3500 Hz
|}

== Uppmätning och estimering ==
Flera metoder för att beräkna formanternas värden har tagits fram. De flesta utgår ifrån den [[Akustik|akustiska]] signalen, det vill säga [[ljud]]et som produceras, men det finns också metoder där talapparatens egenskaper mäts upp, varpå en modell för ljudproduktionen används för att estimera formanternas värden.

De flesta metoder fungerar bäst då de sätts i ett sammanhang, så att tidigare formantvärden kan användas för att [[Prediktion|predicera]] kommande.

=== Estimering med autoregressiv modell ===

Talljud kan modelleras som en för kortare [[tidsintervall]] [[Svag stationäritet|svagt stationär]] [[stokastisk process]], vanligtvis som [[linjär]]t [[Filter|filtrerad]] [[vitt brus]]. Om <math>X(n)</math> är en stokastisk, [[vit]] process och <math>Y(n)</math> är en modell av talljudet, så kan <math>Y</math> skrivas som en [[autoregressiv]] process:
: <math>Y(n) + a_1 Y(n-1) + a_2 Y(n-2) + \ldots + a_N Y(n-N) = b_0 X(n)</math>.
Parametrarna <math>a_m</math> och <math>b_0</math> löses med hjälp av [[Yule-Walker-ekvationerna|Yule–Walker-ekvationerna]] och en estimering av <math>Y</math>:s [[autokorrelation]]sfunktion.

<math>Y</math>:s spektrum ges av
: <math>H(f) = \frac{b_0}{1 + a_1 e^{-i2\pi f}+ a_2 e^{-i2\pi 2f} + \ldots + a_N e^{-i2\pi N f}}</math>
<math>H</math> är ett filter med resonansfrekvenser

=== Talrörsestimering ===
Den [[Akustik|akustiska]] resonanslåda som talröret motsvarar kan estimeras med hjälp av sammanlänkade rörsegement av olika storlek. Detta rör är stängt i ena änden (vid [[stämläpp]]arna eller [[Lunga|lungorna]]) och öppet i den andra (vid [[läpp]]arna eller [[Näsa|näsborrarna]]. Givet denna modell och rörsegmentens respektive diameter kan formanterna estimeras med god precision.

Talröret, eller rättare sagt rörsegmenten, kan estimeras från [[röntgenfotografi]]er eller -filmer av huvudet under uttal av [[språkljud]]. Det är dock en metod som på grund av strålningen inte lämpar sig för större studier på enskilda personer. I dag används hellre [[magnetisk resonanstomografi]], vilket visserligen är dyrare och långsammare, men inte skadligt.

== Användning ==
Formanter har länge varit ett av de viktigaste sätten att [[Akustik|akustiskt]] beskriva [[språkljud]] på, och då i synnerhet vokaler.

Igenkänning utan större framgång ...

Tidiga [[Röstsyntes|röstsyntetiserare]] byggdes upp av filter som efterliknade formanternas karaktär, och kallades ofta för [[Formantsyntes|formantsyntetiserare]].

==Formantliknande ljud==
I detta avsnitt ges några exempel på ljud som uppvisar formantkaraktär. Ordet formant används då i den vidare bemärkelse som inte alla erkänner.

Blåsinstrument med '''dubbla rörblad''' har en formant som beror på rörbladens sätt att svänga. [[Fagott]]en har en karakteristisk topp runt 500 Hz som utgör den enda påtagliga likheten mellan instrumentets olika toner i en spektralanalys. Ljudet är lätt att härma med den mänskliga rösten. [[Oboe]]ns formant ligger en dryg oktav högre än fagottens.<ref>
   Sundberg 1989 s. 146</ref><ref>
   Berg & Stork s. 108</ref>

Den akustiska '''[[gitarr]]en''' liksom många andra [[stränginstrument]] har sina strängar som ursprunglig orsak till ljudet. Men strängarnas vibrationer övergår i huvudsak till hörbara luftvibrationer genom att först fortplantas till och färgas av en [[resonanslåda]] och dess delvis inneslutna luftvolym. Både lådan och luftvolymen har resonanser vid fasta frekvenser, vilket kan kallas för gitarrens formanter. Det är en stor utmaning för gitarrbyggaren att skapa formanter som ger en bra klang genom att bestämma storlek på resonanslådan samt form, material och materialtjocklek i olika punkter.

En '''[[wah-wah]]''' är en elektronisk effektpedal med en flyttbar formant för modifiering av en elektrisk audiosignal, främst från [[elgitarr]]. Ju mer man "gasar", desto högre upp i frekvens hamnar resonansen. Frekvenser som ligger lägre än resonansen släpps också fram ganska bra medan högre frekvenser stryps. Med pedalrörelser kan man ge de spelade tonerna en karaktär som påminner om uttalet "wa-wa-wa".<ref>
   R.G. Keen 1999, [http://www.geofex.com/article_folders/wahpedl/voicewah.htm ''Human Voices and the Wah Pedal''] (besökt 2008-11-09)</ref>
Ett berömt exempel på elgitarr med wah-wah-effekt är introduktionen till [[Jimi Hendrix]]' låt "Voodoo child".

En '''[[talkbox]]''' är en anordning för att modifiera en elektrisk audiosignal med munnen. Signalen kommer ofta från ett spelande musikinstrument eller från en enda övertonsrik syntton. Apparaten har en innesluten liten högtalare som skickar ljudet genom en slang som man leder in i munnen. Man skapar sedan formanter precis som vid vanligt tal, men där stämbanden ersätts med ljudslang. Det modifierade ljudet har en tydlig talkaraktär med mänskliga vokaler som kan fångas upp i en vanlig sångmikrofon precis som när man sjunger.

==Se även==
*[[Delton]]
*[[Grundton]]

== Referenser ==
===Noter===
<references/>

===Källor===
*{{bokref
  |författare=Sohlmans
  |titel=Sohlmans musiklexikon
  |origår=1975 |utgivare=Sohlmans Förlag AB
  |isbn=91 7198 020 2
 }} (Uppslagsord "formant" av Johan Sundberg, om snäv och vid definitioner av formant)
*{{bokref
  |författare=Johan Sundberg
  |titel=Musikens ljudlära – hur toner alstras och uppfattas
  |upplaga=3:e uppl |origår=1989
  |utgivare=Proprius förlag |utgivningsort=Stockholm
  |isbn=91-7118-653-0
 }} (Om formanter i tal och sång, formantfrekvenser för olika vokaler, att höra sina egna formanter, fagott, oboe och synt kontra mänskliga formanter, anser att formanter bara bör avse det mänskliga röstorganet)
*{{bokref
  |författare=Richard E. Berg, David G. Stork
  |titel=The physics of sound
  |origår=1995 |utgivare=Prentice Hall
  |isbn=0-13-183047-3
 }}
== Externa länkar ==
*{{Commonscat|Formants}}
[[Kategori:Fonetik]]


text:
# Celama diplogramma
Celama diplogramma är en fjärilsart som beskrevs av George Francis Hampson 1916. Celama diplogramma ingår i släktet Celama och familjen trågspinnare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Celama diplogramma

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Celama diplogramma''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Trågspinnare]]
| familia = Nolidae
| genus_sv =
| genus = [[Celama]]
| species_sv =
| species = '''Celama diplogramma'''
| taxon = Celama diplogramma
| taxon_authority = [[George Francis Hampson|Hampson]] 1916
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Celama diplogramma'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[George Francis Hampson]] 1916. ''Celama diplogramma'' ingår i [[släkte]]t ''[[Celama]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[trågspinnare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/celama+diplogramma/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Trågspinnare]]
[[Kategori:Celama|diplogramma]]

title: Systematik

Familj: Trågspinnare · Nolidae

Släkte: Celama

Art: Celama diplogramma

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Hampson 1916


text:
# Isak Johansson Tornberg
Isak Johansson Tornberg (även skrivet Isak Johannes Tornberg), född 1677 i Kautokeino, Norge, död 29 september 1743 i Övertorneå, Sverige, var en svensk präst och brukspredikant.
Han föddes i Kautokeino, Norge, och tjänstgjorde brukspredikant i Kengis år 1710 och utnämndes till komminister i Hietaniemi 1718, en position han innehade fram till sin död 1743. Han var son till kyrkoherden Johannes Nicolai Tornberg (1640–1717) och Brita Isaksdotter Curtilia (1651–1740).

title: Isak Johansson Tornberg

wikitext:
{{Faktamall biografi WD
| dödsdatum = 29 september 1743
| födelsedatum = 1677
| yrke = präst
}}

'''Isak Johansson Tornberg''' (även skrivet '''Isak Johannes Tornberg'''), född 1677 i [[Kautokeino]], [[Norge]], död 29 september 1743 i [[Övertorneå kommun|Övertorneå]], [[Sverige]],<ref>{{Webbref|titel=Isak Johannes Tornberg|url=https://www.geni.com/people/Isak-Tornberg/6000000006403279893|verk=geni_family_tree|datum=2024-03-05|hämtdatum=2024-05-12|språk=sv}}</ref> var en svensk [[präst]] och [[brukspredikant]].

Han föddes i Kautokeino, Norge, och tjänstgjorde brukspredikant i [[Kengis bruksförsamling|Kengis]] år 1710 och utnämndes till [[komminister]] i [[Hietaniemi församling|Hietaniemi]] 1718, en position han innehade fram till sin död 1743. Han var son till [[Kyrkoherde|kyrkoherden]] [[Johannes Tornberg|Johannes Nicolai Tornberg]] (1640–1717) och Brita Isaksdotter Curtilia (1651–1740).<ref>{{Webbref|titel=375 (Hernösands Stifts Herdaminne. Bidrag till kännedomen om prästerskap och kyrkliga förhållanden till tiden omkring Luleå stifts utbrytning / Fjärde delen)|url=https://runeberg.org/hernosandh/4/0377.html|verk=runeberg.org|hämtdatum=2024-05-12|språk=sv|författare=Leonard Bygdén}}</ref>

== Referenser ==
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Tornberg, Isak Johansson}}

[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Svenska präster under 1700-talet]]
[[Kategori:Födda 1677]]
[[Kategori:Avlidna 1743]]
[[Kategori:Personer från Kautokeino kommun]]

Död: 29 september 1743

Medborgare i: Sverige

Sysselsättning: präst


text:
# Aphaenogaster faureli
Aphaenogaster faureli är en myrart som beskrevs av Henri Cagniant 1969. Aphaenogaster faureli ingår i släktet Aphaenogaster och familjen myror. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Aphaenogaster faureli

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|myr|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Aphaenogaster faureli''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Myror]]
| familia = Formicidae
| genus_sv =
| genus = [[Aphaenogaster]]
| species_sv =
| species = '''Aphaenogaster faureli'''
| taxon = Aphaenogaster faureli
| taxon_authority = [[Henri Cagniant|Cagniant]], 1969
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Vespoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Aphaenogaster faureli'''''<ref name = "col3251"/> är en [[myror|myrart]] som beskrevs av [[Henri Cagniant]] 1969. ''Aphaenogaster faureli'' ingår i [[släkte]]t ''[[Aphaenogaster]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[myror]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/aphaenogaster+faureli/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col3251"> (2001) , website, Hymenoptera Name Server</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Aphaenogaster faureli|''Aphaenogaster faureli''}}

[[Kategori:Myror]]
[[Kategori:Aphaenogaster|faureli]]

title: Systematik

Släkte: Aphaenogaster

Art: Aphaenogaster faureli

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Cagniant, 1969


text:
# Jonathan Taylor Thomas
Jonathan Taylor Thomas född 8 september 1981 i Bethlehem, Pennsylvania, är en amerikansk skådespelare, röstskådespelare och tidigare barnskådespelare.
Han slog igenom i TV-serien Tummen mitt i handen och fick sedan filmroller i Tom and Huck, En Karl för mycket, Wild America och Vi ses till Jul. Han gjorde även rösten till lejonungen Simba i Disneyfilmen Lejonkungen 1994. Han har varit gästskådis i Ally McBeal, The Simpsons, 8 Simple Rules och Smallville.  Hans senaste filmroll enligt Internet Movie Database är en röstroll i en kortfilm från 2006. Övrig information om senare förehavanden är knapphändig men han har sedan studerat vid Columbia University.

title: Jonathan Taylor Thomas

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}

'''Jonathan Taylor Thomas''' född [[8 september]] [[1981]] i [[Bethlehem, Pennsylvania]], är en [[USA|amerikansk]] [[skådespelare]], [[röstskådespelare]] och tidigare [[barnskådespelare]].

Han slog igenom i TV-serien ''[[Tummen mitt i handen]]'' och fick sedan filmroller i ''[[Tom and Huck]]'', ''[[En Karl för mycket]]'', ''[[Wild America]]'' och ''[[Vi ses till Jul]]''. Han gjorde även rösten till lejonungen Simba i Disneyfilmen ''[[Lejonkungen]]'' 1994. Han har varit gästskådis i ''[[Ally McBeal]]'', ''[[The Simpsons]]'', ''[[8 Simple Rules]]'' och ''[[Smallville (TV-serie)|Smallville]]''.  Hans senaste filmroll enligt [[Internet Movie Database]] är en röstroll i en kortfilm från 2006. Övrig information om senare förehavanden är knapphändig men han har sedan studerat vid [[Columbia University]].<ref>Steph Spera, [http://www.studlife.com/cadenza/2009/04/24/whatever-happened-tojonathan-taylor-thomas Whatever happened to…Jonathan Taylor Thomas], Student Life, 2009-04-24</ref>

==Referenser==
<references/>

==Externa länkar==
* {{IMDb-namn|id=0001795}}

{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Thomas, Jonathan Taylor}}

[[Kategori:Födda 1981]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Amerikanska barnskådespelare]]
[[Kategori:Amerikanska skådespelare]]
[[Kategori:Amerikanska röstskådespelare]]
[[Kategori:Alumner från Saint Andrews-universitetet]]
[[Kategori:Alumner från Columbia University]]
[[Kategori:Alumner från Harvard University]]
[[Kategori:Personer från Bethlehem, Pennsylvania]]

Född: Jonathan Taylor Weiss · 8 september 1981 (43 år) · Bethlehem, USA

Andra namn: Jonathan Taylor Thomas

Medborgare i: USA

Utbildad vid: Saint Andrews-universitetet · Columbia University · Harvard University · Columbia University School of Engineering · Chaminade College Preparatory School

Noterbara verk: Lejonkungen