text:
# Centerstudenter
Centerstudenter (CS) är ett studentförbund inom centerrörelsen. Förbundet är organisatoriskt och politiskt oberoende av ungdomsförbundet, med likvärdig representation i moderpartiets beslutande organ.
Förbundet grundades 1946 som SLU:s studentförbund och bytte 1961 namn till Centerns studentförbund (CSF). Förbundet lades ner 1971 men startades igen 1984, då under namnet Centerns Högskoleförbund. I dag driver Centerstudenter en tydligt liberal politik med starkt frihetliga inslag.

## Ideologi
Centerstudenter är ett liberalt studentförbund med tydliga individualistiska, marknadsliberala och federalistiska inslag som ofta prioritera frågor som rör en fri akademi, maktdelning samt en effektiv miljö- och klimatpolitik. CS beskriver sig som ett feministiskt förbund och förespråkar fri rörlighet och ett stärkt skydd för mänskliga rättigheter.
De senaste decennierna har förbundet ofta utgjort en borgerlig falang inom centerrörelsen. Man har motsatt sig samarbeten med socialdemokratin och i flera vändor verkat för borgerliga regeringskonstellationer, senast i valet 2018 där man röstade nej till januariavtalet. Man var först i centerrörelsen att förespråka svenska medlemskap i EU, EMU och NATO. Därutöver har man återkommande dragit på sig uppmärksamhet genom ställningstaganden som går emot Centerpartistiska kärnvärden som att förespråka kärnkraft, aktiv dödshjälp, markskatt och kritisera det egna partiets ekonomiska politik för bristande långsiktighet.
I förbundets idemanifest etableras idédebatten som en egen överideologi, vilket också är bakgrunden till att förbundet benämner sig som "fria tankars hem".

## Historia

### 1946-1950
1936 bildas en studentavdelning i SLU-Uppsala. Avdelningen hade en snabb tillväxt men det skulle dröja nästan 10 år innan man lyckades etablera en systeravdelning på annan ort. 1944 bildas en avdelning i Lund och två år senare, 1946, bildas SLU:s studentförbund på nationell nivå och uppsalaavdelningens ordförande Paul Grabö utses till ordförande. Ett år senare har man bildat nya avdelningar i både Stockholm och Göteborg. I slutet av 1940-talet väcker förbundet stor ilska i det egna partiet när man i en text i SLU:s tidning beklagar sig över "en påtaglig brist på statsvetenskaplig expertis inom riksdagsgruppen" och förordar att Bonderförbundet ska bli ett samhällsparti, i motsats till ett intresseparti.

### 1950-tal
Under 1950-talet utvidgas verksamheten ytterligare och en stor debatt om förbundet ska göra sig helt fristående från SLU utbryter. Flera lokalavdelningar byter namn för att bättre överensstämma med moderpartiets nya namn men de konservativare avdelningarna avvaktar. Kärnvapenfrågan debatteras även i studentförbundet men till skillnad mot övriga rörelsen finns ingen majoritet mot svenska kärnvapen och istället nås en kompromiss om att förbundet inte ska uttala en åsikt.

### 1960-tal
I början av 1960-talet bestämmer sig så hela förbundet för att byta namn till Centerns studentförbund men förblir alltjämt organisatoriskt underställda SLU. Trots det beslutar man att införskaffa ett eget politiskt program där man tar ställning för såväl republik som att separera stat och kyrka. Utrikespolitiken är het under perioden, så även inom förbundet som protesterar mot såväl det sydafrikanska apartheidsystemet som vietnamkriget. I såväl Karlstad som Växjö, Linköping, och Örebro öppnas nya avdelningar men mot slutet av decenniet lyfts röster från fler håll om att lägga ned förbundet.

### 1970-tal
I början av 1970-talet hinner förbundet få partiordförande Gunnar Hedlund att avgå innan förbundet 1971 läggs ned och uppgår i ungdomsförbundet. Det dröjer dock inte länge innan röster lyfts om att åter bilda ett fristående studentförbund.

### 1980-tal
Debatten fortsatte in på början av 1980-talet. Förespråkarna av ett nytt fristående studentförbund menade att ungdomsförbundet hade misslyckats med att driva högskolepolitik och därför hade outnyttjad potential bland studenter. Kritikerna befarade att en splittring skulle minska ungdomsförbundets inflytande i partiet och att det nya studentförbundet skulle bli ett "elitförbund". Debatten återkommer på flera stämmor i rad men förslaget vinner inget gehör. Det dröjer fram till 1984 innan förslaget bifalls och studentförbundet återuppväcks med Lars-Henrik Andersson som förbundsordförande. Starten är långsam och till en början är förbundet uteslutande inriktat på högskolefrågor. Den idén håller dock inte länge och i takt med att förbundet växer sig starkare under slutet av 1980-talet breddas ambitionerna mer och mer.

### 1990-tal
1990-talet inleds med att förbundet, ensamt inom centerrörelsen, tar ställning för ett svenskt EU-medlemskap. Det var bara början på ett årtionde där studentförbundet breddade sig till att ha åsikter om det mesta. Med en allt större organisation och Centerpartiet som del i Regeringen Carl Bildt fick man nu för första gången på många år inflytande över den nationella politiken. Studentförbundet gick i en allt mer borgerlig riktning och hamnade på så vis på tvärs med partiledningen efter att Centerpartiet ingått ett budgetsamarbete med Socialdemokraterna 1994. Året därpå kommenterade Olof Johansson det egna studentförbundet med: "Jag har uppfattat en del tecken på högermarknadsorientering från det hållet". Den ideologiska skiljelinjen mellan studentförbundet och partiledningen intensifieras under mitten av 1990-talet när studentförbundet återkommande tar strid mot ekohumanismen.

### 2000-tal
Det nya millenniet fortsätter i samma riktning som det gamla och förbundet lägger idogt arbete på att få in så mycket frihetlig politik som möjligt i Centerpartiets partiprogram. Förbundet hade vid det här laget benämnt sig som liberalt under en längre tid men det skulle dröja innan partiet följde efter. Under samma period övergav förbundet gamla nordiska samarbeten och fokuserade helhjärtat på Europa. I mitten på 2000-talet tycktes studentförbundet ha fått mycket rätt och Centerpartiet övergav budgetsamarbetet med socialdemokratin och bildade istället alliansen. Förbundet hade dock under samma period börjat tappa medlemmar och aktiviteten dalade i några år. I slutet av decenniet fick det en vändning och under ordförande Karin Ernlund så växte förbundet åter.

### 2010-tal
Det var fortfarande ett litet förbund som entrade 2010-talet men inte desto mindre  hoppfullt. Man lyckades snabbt bygga upp lokalavdelningar och organisationen var tongivande under riksdagsvalen 2010 och 2014. Förbundet fortsatte växa och tog nu ännu större plats i Centerpartiet. Man nådde intern framgång i frågor som rörde klimatpolitik, högre utbildning och svenskt Natomedlemskap. Man utmanade samtidigt konstant partiets idéer på en rad olika områden något som också fick mycket medial uppmärksamhet, inte minst i samband med att man röstade emot januariavtalet. I EU-valet 2014 hjälpte man Fredrick Federley kryssa sig in i parlamentet och under EU-valet 2018 var förbundets kandidat Emma Wiesner den 14:e mest kryssade svensken men missade 5%-spärren med 0,4%. Mellan maj 2019 och januari 2020 leddes förbundets arbete av förbundsförvaltare tillika vice ordförande Oskar Qvarfort medan Naod Habtemichael vikarierade som kommunalråd i Göteborg. Förbundet hade en konstant medlemstillväxt under hela 2010-talet.

## Centerstudenters ordförandelängd
| Period    | Förbundsordförande                 |
| --------- | ---------------------------------- |
| 1946–1951 | Paul Grabö                         |
| 1951–1954 | Lennart Venemalm                   |
| 1954–1958 | Bertil Helldin                     |
| 1958–1960 | Gunnar Rönn                        |
| 1960–1962 | Bengt Israelsson                   |
| 1962–1964 | Göran Johansson                    |
| 1964–1964 | Gösta Gunnarsson                   |
| 1964–1966 | Elve Ellerud                       |
| 1966–1967 | Evan Westerlind                    |
| 1967–1968 | Stig Hansson                       |
| 1968–1969 | Roland Björsne                     |
| 1969–1970 | Åke Pettersson                     |
| 1970–1971 | Dan Öjvind Gasstorp                |
| 1971–1972 | Ove Hultqvist                      |
| 1984–1986 | Lars-Henrik Andersson              |
| 1986–1987 | Börje Lewin                        |
| 1987–1989 | Daniel Barr                        |
| 1989–1991 | Kristina Lohman (Gisslegård)       |
| 1991–1994 | Mikael Peterson                    |
| 1994–1995 | Jeanette Forss (Larsson)           |
| 1995–1997 | Henrik Sjöholm                     |
| 1997–1998 | Elisabeth Thand Ringqvist          |
| 1998–2000 | Mattias Johansson                  |
| 2000–2003 | Maria Abrahamsson                  |
| 2003–2006 | Ilan Sadé                          |
| 2006–2007 | Peter Ranki                        |
| 2007–2007 | Kristina Isaksson och Tim Svanberg |
| 2007–2009 | Kristina Isaksson                  |
| 2009–2011 | Karin Ernlund                      |
| 2011–2013 | Anna Sandström                     |
| 2013–2015 | Hannes Hervieu                     |
| 2015–2016 | Alfred Askeljung                   |
| 2016–2018 | Simon Palme                        |
| 2018–2020 | Naod Habtemichael                  |
| 2020–     | Julia Eriksson                     |

## Nuvarande förbundsstyrelse[6]
- Rasmus Elfström, förbundsordförande
- Ida Wallinder, vice ordförande
- Erik Johnsson, vice ordförande
- Mikael Blomstrand, ledamot
- Erik Ovesson, ledamot
- Elin Raab, ledamot
- Molly Rydahl, ledamot
- Victor Rundström, ledamot
- Filippa Torsvik, ledamot

## Aktiva avdelningar
Centerstudenter Stockholm
Centerstudenter Scania (Skåne)
Centerstudenter Sundsvall
Centerstudentes Universitatis Upsaliensis
Centerstudenter Göteborg
Centerstudenter Linköping
Centerstudenter Halmstad
Centerstudenter Luleå
Centerstudenter Umeå

## Återkommande utbildningar

### Rådslag
I oktober varje år anordnas förbundets största utbildning Rådslaget, vars syfte är att samla organisationen för förkovran och fest. Från början hölls Rådslagen i Uppsala varje år men har under senare år ägt rum i olika studentstäder i Sverige och Nordeuropa.

### Riksdagsuniversitetet
Riksdagsuniversitet är Centerstudents spetsutbildning inom politiskt hantverk. Utbildningen löper med återkommande träffar under en termin varav den sista utgörs av en studieresa till en europeisk stad.

### Akademisk kvarting
Förbundet arrangerar vid flera tillfällen per år så kallade akademiska kvartingar där en panel av experter bjuds in. Arrangemangen anordnas i Stockholm och sänds digitalt på webben.

### Sällbergsakademin
Är Centerstudenters kurs i filosofi och idépolitik där en utvald skara drillas av några av Sveriges främsta tänkare. Utbildningen är döpt efter Alf Sällberg som reste riket runt för att återuppväckta CS-avdelningar.

### Ledarskapskurs för kvinnor
Vartannat år arrangeras en ledarskapskurs för kvinnor som utgörs av  en helg av föreläsningar och seminarier. Kursen hölls första gången som ett medlemsinitiativ 2015.

## Namnkunniga alumner
- Elisabeth Thand Ringqvist
- Martin Ådahl
- Michael Arthursson
- Johan Hammarqvist
- Anders W Jonsson
- Daniel Barr
- Dick Erixon
- Karin Ernlund
- Emma Wiesner
- Linda Modig
- Naod Habtemichael
- Jonas Naddebo
- Hannes Hervieu

title: Centerstudenter

wikitext:
{{Förbundsfakta/Sverige
| färgkod = #114838
| förbundsnamn = Centerstudenter
| logotyp =
| ordförande = [[Rasmus Elfström  (politiker) |Rasmus Elfström]]
| generalsekreterare = Kristina Berging
| grundande = [[1946]]
| upplösning =
| medlemsantal =
| medlemsantal_rank =
| huvudkontor = Stora Nygatan 4, [[Stockholm]]
| ideologi = [[Liberalism]]
| moderparti = [[Centerpartiet]]
| närstående_org = [[Centerpartiets Ungdomsförbund]]
 [[Centerkvinnorna]]
| europeisk_org = [[Liberal Youth Movement of the European Community]] (LYMEC)
| webbplats = [http://www.centerstudenter.se/ www.centerstudenter.se]
| förbundstidning =
| färg = [[Mörkgrön]]
| viceordförande = Ida Wallinder

Erik Johnsson
| Omsättning = 2,7 miljoner kronor
| anställda =
}}

'''Centerstudenter''' (CS) är ett [[studentförbund]] inom [[Centerpartiet|centerrörelsen]].<ref>{{NE |titel=uppslagsverk/encyklopedi/lång/centerstudenter |namn=Centerstudenter |hämtdatum=2019-01-13}}</ref> Förbundet är organisatoriskt och politiskt oberoende av ungdomsförbundet, med likvärdig representation i moderpartiets beslutande organ.

Förbundet grundades 1946 som [[Centerpartiets ungdomsförbund|SLU]]:s studentförbund och bytte 1961 namn till Centerns studentförbund (CSF). Förbundet lades ner 1971 men startades igen 1984, då under namnet Centerns Högskoleförbund. I dag driver Centerstudenter en tydligt liberal politik med starkt frihetliga inslag.<ref name=":0">[http://centerstudenter.se/idemanifest/ Idémanifest] {{Wayback|url=http://centerstudenter.se/idemanifest/ |date=20120916121017 }} centerstudenter.se</ref>

==Ideologi==
Centerstudenter är ett liberalt studentförbund med tydliga [[Individualism|individualistiska]], [[Marknadsliberalism|marknadsliberala]] och [[Federalism|federalistiska]] inslag som ofta prioritera frågor som rör en fri [[akademi]], [[Maktdelningsprincipen|maktdelning]] samt en effektiv miljö- och klimatpolitik. CS beskriver sig som ett feministiskt förbund och förespråkar fri rörlighet och ett stärkt skydd för mänskliga rättigheter.

De senaste decennierna har förbundet ofta utgjort en borgerlig falang inom centerrörelsen. Man har motsatt sig samarbeten med socialdemokratin och i flera vändor verkat för borgerliga regeringskonstellationer, senast i valet 2018 där man röstade nej till januariavtalet.<ref>{{Tidningsref|rubrik=De var de inom C som röstade nej till Löfven|url=https://www.svt.se/nyheter/inrikes/de-var-de-inom-c-som-rostade-nej-till-lofven|tidning=SVT Nyheter|datum=2019-01-12|hämtdatum=2020-04-28|språk=sv|förnamn=Arash|efternamn=Mokhtari|förnamn2=Jonas|efternamn2=Ohlin}}</ref> Man var först i centerrörelsen att förespråka svenska medlemskap i [[Europeiska unionen|EU]], [[Euro|EMU]] och [[Nato|NATO]]. Därutöver har man återkommande dragit på sig uppmärksamhet genom ställningstaganden som går emot [[Centerpartiet|Centerpartistiska]] kärnvärden som att förespråka [[kärnkraft]], [[aktiv dödshjälp]], [[Fastighetsskatt|markskatt]] och kritisera det egna partiets ekonomiska politik för bristande långsiktighet<ref>{{Webbref|titel=Centerstudenter: ”C:s politik är orättvis”|url=https://omni.se/centerstudenter-c-s-politik-ar-orattvis/a/3JzebP|verk=Omni|hämtdatum=2020-04-29|språk=sv}}</ref>.

I förbundets idemanifest etableras idédebatten som en egen överideologi, vilket också är bakgrunden till att förbundet benämner sig som "fria tankars hem".<ref name=":0" />

==Historia==
===1946-1950===
1936 bildas en studentavdelning i [[Svenska Landsbygdens Ungdomsförbund|SLU]]-[[Uppsala]]. Avdelningen hade en snabb tillväxt men det skulle dröja nästan 10 år innan man lyckades etablera en systeravdelning på annan ort. 1944 bildas en avdelning i [[Lund]] och två år senare, 1946, bildas SLU:s studentförbund på nationell nivå och uppsalaavdelningens ordförande [[Paul Grabö]] utses till ordförande. Ett år senare har man bildat nya avdelningar i både [[Stockholm]] och [[Göteborg]]. I slutet av 1940-talet väcker förbundet stor ilska i det egna partiet när man i en text i SLU:s tidning beklagar sig över "en påtaglig brist på statsvetenskaplig expertis inom riksdagsgruppen"<ref name=":1" /> och förordar att [[Bondeförbundet|Bonderförbundet]] ska bli ett [[samhällsparti]], i motsats till ett [[intresseparti]].

===1950-tal===
Under 1950-talet utvidgas verksamheten ytterligare och en stor debatt om förbundet ska göra sig helt fristående från SLU utbryter. Flera lokalavdelningar byter namn för att bättre överensstämma med moderpartiets nya namn men de konservativare avdelningarna avvaktar. [[Kärnvapen]]frågan debatteras även i studentförbundet men till skillnad mot övriga rörelsen finns ingen majoritet mot svenska kärnvapen och istället nås en kompromiss om att förbundet inte ska uttala en åsikt.

=== 1960-tal ===
I början av 1960-talet bestämmer sig så hela förbundet för att byta namn till Centerns studentförbund men förblir alltjämt organisatoriskt underställda [[Svenska Landsbygdens Ungdomsförbund|SLU]]. Trots det beslutar man att införskaffa ett eget politiskt program där man tar ställning för såväl [[republik]] som att [[Sekularisering|separera stat och kyrka]]. Utrikespolitiken är het under perioden, så även inom förbundet som protesterar mot såväl det [[sydafrika]]nska [[apartheid]]systemet som [[vietnamkriget]]. I såväl [[Karlstad]] som [[Växjö]], [[Linköping]], och [[Örebro]] öppnas nya avdelningar men mot slutet av decenniet lyfts röster från fler håll om att lägga ned förbundet.

===1970-tal===
I början av 1970-talet hinner förbundet få partiordförande [[Gunnar Hedlund]] att avgå innan förbundet 1971 läggs ned och uppgår i ungdomsförbundet. Det dröjer dock inte länge innan röster lyfts om att åter bilda ett fristående studentförbund.

===1980-tal===
Debatten fortsatte in på början av 1980-talet. Förespråkarna av ett nytt fristående studentförbund menade att [[Centerpartiets ungdomsförbund|ungdomsförbundet]] hade misslyckats med att driva högskolepolitik och därför hade outnyttjad potential bland studenter. Kritikerna befarade att en splittring skulle minska ungdomsförbundets inflytande i partiet och att det nya studentförbundet skulle bli ett "elitförbund". Debatten återkommer på flera stämmor i rad men förslaget vinner inget gehör. Det dröjer fram till 1984 innan förslaget bifalls och studentförbundet återuppväcks med [[Lars-Henrik Andersson]] som förbundsordförande. Starten är långsam och till en början är förbundet uteslutande inriktat på högskolefrågor. Den idén håller dock inte länge och i takt med att förbundet växer sig starkare under slutet av 1980-talet breddas ambitionerna mer och mer.

===1990-tal===
1990-talet inleds med att förbundet, ensamt inom centerrörelsen, tar ställning för ett svenskt EU-medlemskap. Det var bara början på ett årtionde där studentförbundet breddade sig till att ha åsikter om det mesta. Med en allt större organisation och [[Centerpartiet]] som del i [[Regeringen Carl Bildt]] fick man nu för första gången på många år inflytande över den nationella politiken. Studentförbundet gick i en allt mer borgerlig riktning och hamnade på så vis på tvärs med partiledningen efter att [[Centerpartiet]] ingått ett [[Statsbudget|budgetsamarbete]] med [[Socialdemokraterna (Sverige)|Socialdemokraterna]] 1994. Året därpå kommenterade [[Olof Johansson]] det egna studentförbundet med: "Jag har uppfattat en del tecken på högermarknadsorientering från det hållet". Den ideologiska skiljelinjen mellan studentförbundet och partiledningen intensifieras under mitten av 1990-talet när studentförbundet återkommande tar strid mot [[ekohumanismen]].

===2000-tal===
Det nya millenniet fortsätter i samma riktning som det gamla och förbundet lägger idogt arbete på att få in så mycket frihetlig politik som möjligt i [[Centerpartiet]]s partiprogram. Förbundet hade vid det här laget benämnt sig som liberalt under en längre tid men det skulle dröja innan partiet följde efter. Under samma period övergav förbundet gamla nordiska samarbeten och fokuserade helhjärtat på [[Europa]]. I mitten på 2000-talet tycktes studentförbundet ha fått mycket rätt och Centerpartiet övergav budgetsamarbetet med [[Socialdemokraterna (Sverige)|socialdemokratin]] och bildade istället [[alliansen]]. Förbundet hade dock under samma period börjat tappa medlemmar och aktiviteten dalade i några år. I slutet av decenniet fick det en vändning och under ordförande [[Karin Ernlund]] så växte förbundet åter.

===2010-tal===
Det var fortfarande ett litet förbund som entrade 2010-talet men inte desto mindre  hoppfullt. Man lyckades snabbt bygga upp lokalavdelningar och organisationen var tongivande under riksdagsvalen [[Riksdagsvalet i Sverige 2010|2010]] och [[Riksdagsvalet i Sverige 2014|2014.]] Förbundet fortsatte växa och tog nu ännu större plats i Centerpartiet. Man nådde intern framgång i frågor som rörde klimatpolitik, högre utbildning och [[Nato|svenskt Natomedlemskap]]. Man utmanade samtidigt konstant partiets idéer på en rad olika områden något som också fick mycket medial uppmärksamhet, inte minst i samband med att man röstade emot [[januariavtalet]]. I [[Europaparlamentsvalet 2014|EU-valet 2014]] hjälpte man [[Fredrick Federley]] kryssa sig in i [[Europaparlamentet|parlamentet]] och under [[Europaparlamentsvalet 2019|EU-valet 2018]] var förbundets kandidat [[Emma Wiesner]] den 14:e mest kryssade svensken men missade [[Personval|5%-spärren]] med 0,4%. Mellan maj 2019 och januari 2020 leddes förbundets arbete av förbundsförvaltare tillika vice ordförande [[Oskar Qvarfort]] medan [[Naod Habtemichael]] vikarierade som kommunalråd i Göteborg. Förbundet hade en konstant medlemstillväxt under hela 2010-talet.

== Centerstudenters ordförandelängd ==
<ref name=":1">{{Bokref|efternamn=|förnamn=|medförfattare=Richard Böhme, Andreas Håkansson|redaktör=Tobias Samuelsson|titel=70 år av fria tankars hem|år=2016|isbn=9789198348804}}</ref>
{|class="wikitable"
|-
! Period !! Förbundsordförande
|-
|{{ar|politik|1946}}–{{ar|politik|1951}}||[[Paul Grabö]]
|-
|{{ar|politik|1951}}–{{ar|politik|1954}}||[[Lennart Venemalm]]
|-
|{{ar|politik|1954}}–{{ar|politik|1958}}||[[Bertil Helldin]]
|-
|{{ar|politik|1958}}–{{ar|politik|1960}}||[[Gunnar Rönn]]
|-
|{{ar|politik|1960}}–{{ar|politik|1962}}||[[Bengt Israelsson]]
|-
|{{ar|politik|1962}}–{{ar|politik|1964}}||[[Göran Johansson (centerpartist)|Göran Johansson]]
|-
|{{ar|politik|1964}}–{{ar|politik|1964}}||[[Gösta Gunnarsson]]
|-
|{{ar|politik|1964}}–{{ar|politik|1966}}||[[Elve Ellerud]]
|-
|{{ar|politik|1966}}–{{ar|politik|1967}}||[[Evan Westerlind]]
|-
|{{ar|politik|1967}}–{{ar|politik|1968}}||Stig Hansson
|-
|{{ar|politik|1968}}–{{ar|politik|1969}}||[[Roland Björsne]]
|-
|{{ar|politik|1969}}–{{ar|politik|1970}}||[[Åke Pettersson]]
|-
|{{ar|politik|1970}}–{{ar|politik|1971}}||[[Dan Öjvind Gasstorp]]
|-
|{{ar|politik|1971}}–{{ar|politik|1972}}||[[Ove Hultqvist]]
|-
|{{ar|politik|1984}}–{{ar|politik|1986}}||[[Lars-Henrik Andersson]]
|-
|{{ar|politik|1986}}–{{ar|politik|1987}}||[[Börje Lewin]]
|-
|{{ar|politik|1987}}–{{ar|politik|1989}}||[[Daniel Barr]]

|-
|{{ar|politik|1989}}–{{ar|politik|1991}}||[[Kristina Lohman]] (Gisslegård)

|-
|{{ar|politik|1991}}–{{ar|politik|1994}}||[[Mikael Peterson]]

|-
|{{ar|politik|1994}}–{{ar|politik|1995}}||[[Jeanette Forss]] (Larsson)

|-
|{{ar|politik|1995}}–{{ar|politik|1997}}||[[Henrik Sjöholm]]

|-
|{{ar|politik|1997}}–{{ar|politik|1998}}||[[Elisabeth Thand Ringqvist]]

|-
|{{ar|politik|1998}}–{{ar|politik|2000}}||[[Mattias Johansson (politiker)|Mattias Johansson]]

|-
|{{ar|politik|2000}}–{{ar|politik|2003}}||[[Maria Abrahamsson (c)|Maria Abrahamsson]]

|-
|{{ar|politik|2003}}–{{ar|politik|2006}}||[[Ilan Sadé]]

|-
|{{ar|politik|2006}}–{{ar|politik|2007}}||[[Peter Ranki]]

|-
|{{ar|politik|2007}}–{{ar|politik|2007}}||[[Kristina Isaksson]] och [[Tim Svanberg]]

|-
|{{ar|politik|2007}}–{{ar|politik|2009}}||[[Kristina Isaksson]]

|-
|{{ar|politik|2009}}–{{ar|politik|2011}}||[[Karin Ernlund]]

|-
|{{ar|politik|2011}}–{{ar|politik|2013}}||[[Anna Sandström (politiker)|Anna Sandström]]

|-
|{{ar|politik|2013}}–{{ar|politik|2015}}||[[Hannes Hervieu]]

|-
|{{ar|politik|2015}}–{{ar|politik|2016}}||[[Alfred Askeljung]]

|-
|{{ar|politik|2016}}–{{ar|politik|2018}}||[[Simon Palme]]

|-
|{{ar|politik|2018}}–{{ar|politik|2020}}||[[Naod Habtemichael]]

|-
|{{ar|politik|2020}}–||[[Julia Eriksson (politiker)|Julia Eriksson]]
|}

== Nuvarande förbundsstyrelse<ref>{{Webbref|titel=Centerstudenters förbundsstyrelse {{!}} Centerstudenter.se|url=https://www.centerstudenter.se/kontakt|verk=Centerstudenter|hämtdatum=2024-11-30|språk=sv-SE|arkivurl=https://web.archive.org/web/20230711230117/https://centerstudenter.se/centerstudenter-har-valt-ny-forbundsordforande-och-forbundsstyrelse/|arkivdatum=2023-07-11}}</ref> ==

* Rasmus Elfström, förbundsordförande
* Ida Wallinder, vice ordförande
* Erik Johnsson, vice ordförande
* Mikael Blomstrand, ledamot
* Erik Ovesson, ledamot
* Elin Raab, ledamot
* Molly Rydahl, ledamot
* Victor Rundström, ledamot
* Filippa Torsvik, ledamot

== Aktiva avdelningar ==
'''Centerstudenter Stockholm'''

'''Centerstudenter Scania (Skåne)'''

'''Centerstudenter Sundsvall'''

'''[[Centerstudentes Universitatis Upsaliensis]]'''

'''Centerstudenter Göteborg'''

'''Centerstudenter Linköping'''

'''Centerstudenter Halmstad'''

'''Centerstudenter Luleå'''

'''Centerstudenter Umeå'''

==Återkommande utbildningar==
{{källor avsnitt|datum=2020-08}}
===Rådslag===
I oktober varje år anordnas förbundets största utbildning Rådslaget, vars syfte är att samla organisationen för förkovran och fest. Från början hölls Rådslagen i Uppsala varje år men har under senare år ägt rum i olika studentstäder i Sverige och Nordeuropa.

===Riksdagsuniversitetet===
Riksdagsuniversitet är Centerstudents spetsutbildning inom politiskt hantverk. Utbildningen löper med återkommande träffar under en termin varav den sista utgörs av en studieresa till en europeisk stad.

===Akademisk kvarting===
Förbundet arrangerar vid flera tillfällen per år så kallade akademiska kvartingar där en panel av experter bjuds in. Arrangemangen anordnas i Stockholm och sänds digitalt på webben.

===Sällbergsakademin===
Är Centerstudenters kurs i filosofi och idépolitik där en utvald skara drillas av några av Sveriges främsta tänkare. Utbildningen är döpt efter [[Alf Sällberg]] som reste riket runt för att återuppväckta CS-avdelningar.

===Ledarskapskurs för kvinnor===
Vartannat år arrangeras en ledarskapskurs för kvinnor som utgörs av  en helg av föreläsningar och seminarier. Kursen hölls första gången som ett medlemsinitiativ 2015.

==Namnkunniga alumner==

*[[Elisabeth Thand Ringqvist]]
*[[Martin Ådahl]]
*[[Michael Arthursson]]
*[[Johan Hammarqvist]]
*[[Anders W Jonsson]]
*[[Daniel Barr]]
*[[Dick Erixon]]
*[[Karin Ernlund]]
*[[Emma Wiesner]]
*[[Linda Modig]]
*[[Naod Habtemichael]]
*[[Jonas Naddebo]]
*[[Hannes Hervieu]]

== Litteratur ==

* Tobias Samuelsson, red (2016). ''70 år av fria tankars hem''

==Källor==
<references/>

==Externa länkar==
*[http://www.centerstudenter.se/ Centerstudenter]

{{Centerpartiet}}

[[Kategori:Centerpartiet]]
[[Kategori:Politiska studentorganisationer i Sverige]]

title: Information

Förbundsordförande: Rasmus Elfström

Viceordförande: Ida Wallinder · Erik Johnsson

Generalsekreterare: Kristina Berging

title: Historia

Huvudkontor: Stora Nygatan 4, Stockholm

Ideologi(er): Liberalism

Färg(er): Mörkgrön

title: Struktur

Moderparti: Centerpartiet

Närstående organisation: Centerpartiets Ungdomsförbund · Centerkvinnorna

Europeiskt samarbetsorgan: Liberal Youth Movement of the European Community (LYMEC)

title: Övrigt


text:
# Blake och Mortimer
Blake och Mortimer (i original Blake et Mortimer) är en belgisk tecknad äventyrsserie, skapad av Edgar P. Jacobs (1904–1987). Den räknas till de klassiska belgiska äventyrsserierna, trots en relativt gles utgivning. Efter Jacobs död 1987 har serien återlanserats med andra författare och tecknare. Fram till 2020 har ett knappt 30-tal album publicerats i huvudserien, varav mindre än hälften finns översatt till svenska.

## Historik

### Bakgrund och under Jacobs
Edgar P. Jacobs serie började följetongpubliceras 1946 och avslutade sin följetongspublicering 1972. Denna serie pendlar mellan ren science fiction, som i Den djävulska fällan, till mer traditionell deckare (Halsbandsmysteriet). Blake är knuten till brittiska Secret Service, medan vännen Mortimer är professor i fysik. Han kan exempelvis utan problem tillverka mikrobomber om han har tillgång till en kärnreaktor.
Jacobs serievärld byggdes ofta upp omkring deckarintrigen, med mindre tonvikt på rollfigurerna. Speciellt de tidiga albumen utmärktes av sin "manliga" rollbesättning.
Huvuddelen av denna albumserie översattes åren kring 1980 av svenska Carlsen/if, i sju album. Svensk översättning gjordes då av Göran Ribe och Lars Adelskogh (Atlantis gåta).

### Återlansering
Efter Jacobs död 1987 har serien fortsatts av andra serieskapare. 1990 tecknade den gamle kollegan på Hergéstudion Bob de Moor fortsättningen på den dittills oavslutade historien om professor Satos 3 formler.
Därefter återlanserades serien 1996 av en helt ny generation av serieförfattare och tecknare. Hittills (2020) har manusarbetet skötts av antingen, Van Hamme, Sente eller Dufaux. André Juillard har varit den mest flitige tecknaren, av ett antal namn, på denna nya version av serien. Dessa äventyr ges ut på svenska av Cobolt Förlag i översättning av Björn Wahlberg.

### Sidoserier
Utöver den ordinarie serien om Blake och Mortimer, med sin 1950-talsstil och teckningar à la klara linjen, finns tre andra album med mer eller mindre starka kopplingar till albumserien. 1943 följetongspublicerades Jacobs första längre serie, Le Rayon U i tidningen Bravo. Det här var en tidig Jacobs-historia, i samma grafiska stil och teman som i Blake & Mortimer. Första franska albumutgåvan på franska kom 1967 (i svart/vitt) och som färgalbum 1974. Albumöversättning kom på danska 2011, under titeln U-strålen.
1998 kom L'Aventure immobile, med text av Convard och bild av Juillard. Den presenterar Blakes och Mortimers inbördes korrespondens, efter att de två avslutat sin "äventyrskarriär".
2019 kom Le Dernier Pharaon, med text av Van Dormael/Gunzig/Schuiten och tecknad av François Schuiten. Denna 90 sidor långa historia utspelar sig långt efter huvudseriens "klassiska" 1950-talsvärld och har en annan ton och teckningsstil än denna. Albumet är en fri fortsättning på Pyramidens hemlighet, och de två äventyrarna är här betydligt äldre. Serien översattes 2020 till svenska under titeln Den siste faraonen.

## Utgivning
Nedan listas albumen efter utgivningsår på franska. Översättningar på danska noteras inom parentes, där ingen svensk översättning finns.

### Historier av Edgar P. Jacobs
| Originaltitel                                                | Utgivningsår | Författare | Tecknare       | Svensk (dansk) publicering                                       | Noter                                                                                |
| ------------------------------------------------------------ | ------------ | ---------- | -------------- | ---------------------------------------------------------------- | -------------------------------------------------------------------------------------------- |
| La Poursuite fantastique                                     | 1950         | Jacobs     | Jacobs         | Svärdfiskens hemlighet (samlingsvolym, 2025)                     | De tre första albumen var del av historien Le Secret de l'Espadon ('Svärdfiskens hemlighet') |
| L'Évasion de Mortimer                                        | 1952         | Jacobs     | Jacobs         | Svärdfiskens hemlighet (samlingsvolym, 2025)                     | De tre första albumen var del av historien Le Secret de l'Espadon ('Svärdfiskens hemlighet') |
| SX1 contre-attaque                                           | 1954         | Jacobs     | Jacobs         | Svärdfiskens hemlighet (samlingsvolym, 2025)                     | De tre första albumen var del av historien Le Secret de l'Espadon ('Svärdfiskens hemlighet') |
| Le Mystère de la Grande Pyramide – Le papyrus de Manéthon    | 1954         | Jacobs     | Jacobs         | Pyramidens hemlighet del 1 (1978)                                |                                                                                |
| Le Mystère de la Grande Pyramide – La chambre d'Horus        | 1954         | Jacobs     | Jacobs         | Pyramidens hemlighet del 2 (1978)                                |                                                                                |
| La Marque jaune                                              | 1955         | Jacobs     | Jacobs         | Det gula tecknet (1979)                                          |                                                                                |
| L'Énigme de l'Atlantidee                                     | 1957         | Jacobs     | Jacobs         | Atlantis gåta (1980)                                             |                                                                                |
| S.O.S. Météores - Mortimer à Paris                           | 1959         | Jacobs     | Jacobs         | S.O.S. - Meteorer (1979)                                         |                                                                                |
| Le Piège diabolique                                          | 1962         | Jacobs     | Jacobs         | Den djävulska fällan (1980)                                      |                                                                                |
| L'Affaire du collier                                         | 1967         | Jacobs     | Jacobs         | Halsbandsmysteriet (1980)                                        |                                                                                |
| Les 3 formules du professeur Sato – Mortimer à Tokyo         | 1977         | Jacobs     | Jacobs         | (Professor Satos 3 formler, 1. del: Mortimer i Tokyo; 1990)      |                                                                                |
| Les 3 formules du professeur Sato – Mortimer contre Mortimer | 1990         | Jacobs     | Jacobs/de Moor | (Professor Satos 3 formler, 2. del: Mortimer mot Mortimer; 1991) |                                                                                |

### Nylanseringen av serien
| Originaltitel                                                            | Utgivningsår | Författare        | Tecknare             | Svensk (dansk) publicering                                         | Noter |
| ------------------------------------------------------------------------ | ------------ | ----------------- | -------------------- | ------------------------------------------------------------------ | ----- |
| L'Affaire Francis Blake                                                  | 1996         | Van Hamme         | Benoit               | Affären Francis Blake, 2018                                        |       |
| La Machination Voronov                                                   | 2000         | Sente             | Juillard             | Doktor Voronovs komplott, 2020                                     |       |
| L'Étrange rendez-vous                                                    | 2001         | Van Hamme         | Benoit               | Det mystiska mötet, 2019                                           |       |
| Les Sarcophages du 6ème continent 1                                      | 2003         | Sente             | Juillard             | (Sarkofagerne fra det sjette kontinent)                            |       |
| Les Sarcophages du 6ème continent 2                                      | 2004         | Sente             | Juillard             | (Sarkofagerne fra det sjette kontinent 2. del)                     |       |
| Le Sanctuaire de Gondwana                                                | 2008         | Sente             | Juillard             | (Gondwanas helligdom)                                              |       |
| La Malédiction des trente deniers                                        | 2009         | Van Hamme         | Sterne/de Spiegeleer | De trettio silvermyntens förbannelse, del 1, 2022                  |       |
| La Malédiction des trente deniers 2                                      | 2010         | Van Hamme         | Aubin                | De trettio silvermyntens förbannelse, del 2, 2023                  |       |
| Le Serment des cinq Lords                                                | 2012         | Sente             | Juillard             | De fem lordernas ed, 2021                                          |       |
| L'Onde Septimus                                                          | 2013         | Dufaux            | Aubin/Schréder       | Septimusvågen, 2024                                                |       |
| Le Bâton de Plutarque                                                    | 2014         | Sente             | Juillard             | (Plutarchs staf; 2015)                                             |       |
| Le Testament de William S.                                               | 2016         | Sente             | Juillard             | (Shakespeares testamente, 2016)                                    |       |
| La Vallée des Immortels 1                                                | 2018         | Sente             | van Dongen/Berserik  | (De udødeliges dal, første del: Truslen mod Hongkong, 2018)        |       |
| La Vallée des Immortels 2                                                | 2019         | Sente             | van Dongen/Berserik  | (De udødeliges dal, anden del: Mekongs biflod nummer tusind, 2019) |       |
| Le Cri du Moloch                                                         | 2020         | Dufaux            | Cailleaux/Schréder   | (Moloks skrig, 2020)                                               |       |
| Le Dernier Espadon                                                       | 2021         | van Hamme         | van Dongen/Berserik  | (Den sidste sværdfisk; 2021)                                       |       |
| Huit Heures à Berlin                                                     | 2022         | Fromental/Bocquet | Aubin                | (Otte timer i Berlin, 2022)                                        |       |
| Signé Olrik                                                              | 2024         | Sente             | Juillard             | (Olriks hævn, 2024)                                                |       |
| Les Revenants du Doggerland eller La menace atlante (preliminära titlar) | 2025         | Sente             | van Dongen           |                                                                    |       |
| L'héritier de l'Île de Man (preliminär titel)                            | under arbete | Sente             | Berserik             |                                                                    |       |
| Le fantôme de Rowan House (preliminär titel)                             | under arbete | Sente             | van Dongen           |                                                                    |       |

wikiname: svwiki

title: Blake och Mortimer

in_language: sv

wikitext:
{{Infobox tecknad serie
| titel         = Blake och Mortimer
| bild          = Comic wall Blake & Mortimer 2. Edgar P. Jacobs. Brussels.jpg
| bildtext      = [[Väggmålning]] i [[Bryssel]], hämtad från omslaget till albumet ''Det gula tecknet''.
| originaltitel = Blake et Mortimer
| förlag        =
| utgiven       = 1946– (1950– i [[seriealbum|album]])
| antal_nummer  =
| sidor         =
| manus         = [[Edgar P. Jacobs]] m.fl.
| tecknare      = [[Edgar P. Jacobs]] m.fl.
| färgläggare   =
| skapare       = [[Edgar P. Jacobs]]
| redaktör      =
| publicerad_i  = ''[[Tintin (serietidning)]]'' etc
| nummer        =
| datum         =
| språk         = [[franska]]
| förlag2       =
| datum2        =
| volymer       =
| översättare   =
| huvudpersoner = Francis Blake, Philip Mortimer
| teman         =
| relaterat     =
| påverkad_av   = ''[[Tintins äventyr]]''
| har_påverkat  = [[klara linjen]] (1980-talet)
}}

'''''Blake och Mortimer''''' (i original ''Blake et Mortimer'') är en [[Fransk-belgiska tecknade serier|belgisk tecknad äventyrsserie]], skapad av [[Edgar P. Jacobs]] (1904–1987). Den räknas till de klassiska belgiska äventyrsserierna,<ref>{{Webbref|titel=By Jove! What Did Edgar P. Jacobs Do To Comics? {{!}}|url=http://www.tcj.com/by-jove-what-did-edgar-p-jacobs-do-to-comics/|hämtdatum=2020-10-05|språk=en-US|datum=2019-09-09|utgivare=tcj.com|författare=Rose, Cynthia}}</ref> trots en relativt gles utgivning. Efter Jacobs död 1987 har serien återlanserats med andra författare och tecknare. Fram till 2020 har ett knappt 30-tal album publicerats i huvudserien, varav mindre än hälften finns översatt till svenska.

== Historik ==

=== Bakgrund och under Jacobs ===
Edgar P. Jacobs serie började följetongpubliceras 1946 och avslutade sin följetongspublicering 1972.<ref name="ne-jacobs" /> Denna serie pendlar mellan ren [[science fiction]], som i ''[[Den djävulska fällan]]'', till mer traditionell deckare (''[[Halsbandsmysteriet]]''). Blake är knuten till brittiska [[Secret Intelligence Service|Secret Service]], medan vännen Mortimer är professor i fysik.<ref>{{Webbref|titel=Blake et Mortimer (Les Aventures de)|url=https://www.bedetheque.com/serie-1850-BD-Blake-et-Mortimer-Les-Aventures-de.html|verk=www.bedetheque.com|hämtdatum=2020-10-05|språk=fr-FR|förnamn=Philippe|efternamn=MAGNERON|datum=|utgivare=}}</ref> Han kan exempelvis utan problem tillverka ''mikrobomber'' om han har tillgång till en kärnreaktor.

Jacobs serievärld byggdes ofta upp omkring deckarintrigen, med mindre tonvikt på rollfigurerna. Speciellt de tidiga albumen utmärktes av sin "manliga" rollbesättning.<ref>{{Webbref|titel=Blake och Mortimers äventyr: Svärdfiskens hemlighet « Shazam.se|url=http://www.shazam.se/2019/08/11/blake-och-mortimers-aventyr-svardfiskens-hemlighet/|hämtdatum=2020-10-05|språk=sv-SE|datum=2019-08-11|utgivare=|författare=Andreas}}</ref>

Huvuddelen av denna albumserie översattes åren kring 1980 av svenska [[Bonnier Carlsen bokförlag|Carlsen/if]], i sju album<ref>{{Webbref|titel=Blake och Mortimers äventyr|url=https://www.seriesam.com/cgi-bin/guide?s=Blake+och+Mortimers+%25E4ventyr+(1978)|verk=www.seriesam.com|hämtdatum=2020-10-05|datum=|utgivare=}}</ref>. Svensk översättning gjordes då av [[Göran Ribe]] och [[Lars Adelskogh]] (''Atlantis gåta'').

=== Återlansering ===
Efter Jacobs död 1987 har serien fortsatts av andra serieskapare. 1990 tecknade den gamle kollegan på [[Studios Hergé|Hergéstudion]] [[Bob de Moor]] fortsättningen på den dittills oavslutade historien om professor Satos 3 formler.

Därefter återlanserades serien 1996 av en helt ny generation av serieförfattare och tecknare. Hittills (2020) har manusarbetet skötts av antingen, Van Hamme, Sente eller Dufaux. André Juillard har varit den mest flitige tecknaren, av ett antal namn, på denna nya version av serien. Dessa äventyr ges ut på svenska av [[Cobolt Förlag]] i översättning av [[Björn Wahlberg]].

=== Sidoserier ===
Utöver den ordinarie serien om Blake och Mortimer, med sin 1950-talsstil och teckningar à la [[klara linjen]], finns tre andra album med mer eller mindre starka kopplingar till albumserien. 1943 följetongspublicerades Jacobs första längre serie, ''Le Rayon U'' i tidningen ''Bravo.'' Det här var en tidig Jacobs-historia, i samma grafiska stil och teman som i Blake & Mortimer. Första franska albumutgåvan på franska kom 1967 (i svart/vitt) och som färgalbum 1974. Albumöversättning kom på danska 2011, under titeln ''U-strålen''.

1998 kom ''L'Aventure immobile,'' med text av Convard och bild av Juillard. Den presenterar Blakes och Mortimers inbördes korrespondens, efter att de två avslutat sin "äventyrskarriär".

2019 kom ''Le Dernier Pharaon'', med text av Van Dormael/Gunzig/Schuiten och tecknad av [[François Schuiten]]. Denna 90 sidor långa historia utspelar sig långt efter huvudseriens "klassiska" 1950-talsvärld och har en annan ton och teckningsstil än denna. Albumet är en fri fortsättning på ''Pyramidens hemlighet'', och de två äventyrarna är här betydligt äldre. Serien översattes 2020 till svenska under titeln ''[[Den siste faraonen]]''.<ref>{{Webbref|titel=Den siste faraonen|url=https://www.boktugg.se/bok/9789188897138|verk=Boktugg.se|hämtdatum=2020-10-05|språk=sv-SE|datum=}}</ref>

==Utgivning==
Nedan listas albumen efter utgivningsår på franska. Översättningar på danska noteras inom parentes, där ingen svensk översättning finns.

=== Historier av Edgar P. Jacobs ===
{| class="wikitable"
! Originaltitel || Utgivningsår || Författare || Tecknare || Svensk (dansk) publicering || Noter

|-
|''La Poursuite fantastique''|| 1950 ||[[Edgar P. Jacobs|Jacobs]]|| Jacobs ||  rowspan="3" 3'' | ''Svärdfiskens hemlighet'' (samlingsvolym, 2025)<ref>{{Webbref|titel=Blake och Mortimer 1 : Svärdfiskens hemlighet - Cobolt Förlag|url=https://coboltforlag.se/nyheter-cobolt/blake-och-mortimer-1-svardfiskens-hemlighet|hämtdatum=2025-06-19|språk=sv-SE}}</ref> || rowspan="3" 3'' | De tre första albumen var del av historien ''Le Secret de l'Espadon'' ('Svärdfiskens hemlighet')
|-
|''L'Évasion de Mortimer''|| 1952 || Jacobs || Jacobs
|-
|''SX1 contre-attaque''|| 1954 || Jacobs || Jacobs
|-
|''Le Mystère de la Grande Pyramide – Le papyrus de Manéthon''|| 1954 || Jacobs || Jacobs ||''[[Pyramidens hemlighet]]'' del 1 (1978) ||
|-
|''Le Mystère de la Grande Pyramide – La chambre d'Horus''|| 1954 || Jacobs || Jacobs ||''[[Pyramidens hemlighet]]'' del 2 (1978) ||
|-
|''La Marque jaune''|| 1955 || Jacobs || Jacobs ||''[[Det gula tecknet]]'' (1979) ||
|-
|''L'Énigme de l'Atlantidee''|| 1957 || Jacobs || Jacobs ||''[[Atlantis gåta]]'' (1980) ||
|-
|''S.O.S. Météores - Mortimer à Paris''|| 1959 || Jacobs || Jacobs ||''[[S.O.S. - Meteorer]]'' (1979)||
|-
|''Le Piège diabolique''|| 1962 || Jacobs || Jacobs ||''[[Den djävulska fällan]]'' (1980) ||
|-
|''L'Affaire du collier''|| 1967 || Jacobs || Jacobs ||''[[Halsbandsmysteriet]]'' (1980) ||
|-
|''Les 3 formules du professeur Sato – Mortimer à Tokyo''|| 1977 || Jacobs || Jacobs || (''Professor Satos 3 formler, 1. del: Mortimer i Tokyo''; 1990) ||
|-
|''Les 3 formules du professeur Sato – Mortimer contre Mortimer''|| 1990 || Jacobs || Jacobs/[[Bob de Moor|de Moor]]|| (''Professor Satos 3 formler, 2. del: Mortimer mot Mortimer''; 1991) ||
|-
|}

=== Nylanseringen av serien ===
{| class="wikitable"
! Originaltitel || Utgivningsår || Författare || Tecknare || Svensk (dansk) publicering || Noter
|-
|''L'Affaire Francis Blake''|| 1996 ||[[Jean Van Hamme|Van Hamme]]||[[Ted Benoit|Benoit]]||''[[Affären Francis Blake]],'' 2018<ref>{{Bokref|upplaga=1:a upplagan|titel=Affären Francis Blake|url=http://libris.kb.se/bib/22363786|datum=2018|hämtdatum=2020-10-05|isbn=978-91-87861-79-6|förnamn=Jean|efternamn=Van Hamme}}</ref> ||
|-
|''La Machination Voronov''|| 2000||[[Yves Sente|Sente]]||[[André Juillard|Juillard]]|| ''Doktor Voronovs komplott,'' 2020<ref>{{Bokref|upplaga=1:a upplagan|titel=Doktor Voronovs komplott|url=http://libris.kb.se/bib/lwcs6l75jcx9v55k|datum=2020|hämtdatum=2020-10-05|isbn=978-91-88897-21-3|förnamn=Yves|efternamn=Sente}}</ref> ||
|-
|''L'Étrange rendez-vous''|| 2001|| Van Hamme || Benoit ||''[[Det mystiska mötet]],'' 2019 ||
|-
|''Les Sarcophages du 6ème continent'' 1 || 2003 || Sente || Juillard || (''Sarkofagerne fra det sjette kontinent'') ||
|-
|''Les Sarcophages du 6ème continent'' 2 || 2004 || Sente || Juillard || (''Sarkofagerne fra det sjette kontinent 2. del'') ||
|-
|''Le Sanctuaire de Gondwana'' || 2008 || Sente || Juillard || (''Gondwanas helligdom'') ||
|-
|''La Malédiction des trente deniers''|| 2009 || Van Hamme ||[[René Sterne|Sterne]]/[[Chantal de Spiegeleer|de Spiegeleer]]|| De trettio silvermyntens förbannelse, del 1, 2022 ||
|-
|''La Malédiction des trente deniers 2''|| 2010 || Van Hamme ||[[Antoine Aubin|Aubin]]|| De trettio silvermyntens förbannelse, del 2, 2023 ||
|-
|''Le Serment des cinq Lords''|| 2012 || Sente|| Juillard || ''De fem lordernas ed,'' 2021 ||
|-
|''L'Onde Septimus''|| 2013 ||[[Jean Dufaux|Dufaux]]|| Aubin/[[Étienne Schréder|Schréder]]|| ''Septimusvågen,'' 2024 ||
|-
|''Le Bâton de Plutarque''|| 2014 || Sente|| Juillard || (''Plutarchs staf''; 2015) ||
|-
|''Le Testament de William S.''
|2016
|Sente
|Juillard
| (''Shakespeares testamente'', 2016)
|
|-
|''La Vallée des Immortels 1''
|2018
|Sente
|van Dongen/Berserik
| (''De udødeliges dal, første del: Truslen mod Hongkong'', 2018)
|
|-
|''La Vallée des Immortels 2''
|2019
|Sente
|van Dongen/Berserik
| (''De udødeliges dal, anden del: Mekongs biflod nummer tusind'', 2019)
|
|-
|''Le Cri du Moloch''
|''2020''
|Dufaux
|Cailleaux/Schréder
| (''Moloks skrig'', 2020)
|
|-
|''Le Dernier Espadon''
|''2021''
|van Hamme
|van Dongen/Berserik
| (''Den sidste sværdfisk''; 2021)
|
|-
|''Huit Heures à Berlin''
|''2022''
|Fromental/Bocquet
|Aubin
| (''Otte timer i Berlin'', 2022)
|
|-
|''Signé Olrik''
|''2024''
|Sente
|Juillard
| (''Olriks hævn'', 2024)
|
|-
|''Les Revenants du Doggerland'' eller ''La menace atlante'' (preliminära titlar)
|''2025''
|Sente
|van Dongen
|
|
|-
|''L'héritier de l'Île de Man'' (preliminär titel)
|''under arbete''
|Sente
|Berserik
|
|
|-
|''Le fantôme de Rowan House'' (preliminär titel)
|''under arbete''
|Sente
|van Dongen
|
|
|}

== Referenser ==
<references>
<ref name=ne-jacobs>{{NE |författare= |titel = edgar-pierre-jacobs|namn= Edgar Pierre Jacobs|hämtdatum = 1 juni 2017 }}</ref>
</references>

==Externa länkar==
*[https://web.archive.org/web/20051223064547/http://www.jlmartin.com/bm/homepage.htm Blake et Mortimer sur le Net (fansajt på franska)]

{{Auktoritetsdata}}
[[Kategori:Belgiska serier]]
[[Kategori:Belgiska seriefigurer]]
[[Kategori:Fiktiva radarpar]]

title: Redaktion

Manusförfattare: Edgar P. Jacobs m.fl.

Tecknare: Edgar P. Jacobs m.fl.

Skapare: Edgar P. Jacobs

title: Originalpublicering

Publicerad i: Tintin (serietidning) etc

Språk: franska

title: Innehåll och relaterat

Huvudpersoner: Francis Blake, Philip Mortimer

Påverkad av: Tintins äventyr

Har påverkat: klara linjen (1980-talet)


text:
# Qingyi Jiang (vattendrag i Kina, Sichuan)
Qingyi Jiang (kinesiska: 青衣江) är ett vattendrag i Kina. Det ligger i provinsen Sichuan, i den sydvästra delen av landet, omkring 130 kilometer söder om provinshuvudstaden Chengdu.
Genomsnittlig årsnederbörd är 1 512 millimeter. Den regnigaste månaden är juli, med i genomsnitt 367 mm nederbörd, och den torraste är januari, med 14 mm nederbörd.

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Kina|datum=2016-05}}
{{för|Qingyi Jiang}}
{{geobox
| River
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                        = Qingyi Jiang
| native_name                 = 青衣江
| other_name                  = Ch’ing-i Chiang
| category                    = Vattendrag
| etymology                   =
| nickname                    =
<!-- *** Bild *** -->
| image                       =
| image_caption               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                     = Kina
| country_flag                = true
| state                       = [[Sichuan]]
| region                      =
| district                    =
| municipality                =
<!-- *** Huvudflod, föremål i området mm *** -->
| parent                      =
| city                        =
| landmark                    =
<!-- *** Bifloder *** -->
| tributary_left              =
| tributary_right             =
<!-- *** Lägen, källa och mynning *** -->
| source                      =
| source_location             =
| source_region               =
| source_country              =
| source_elevation            =
| source_lat_d                =
| source_lat_m                =
| source_lat_s                =
| source_lat_NS               =
| source_long_d               =
| source_long_m               =
| source_long_s               =
| source_long_EW              =
| source1                     =
| source1_location            =
| source1_region              =
| source1_country             =
| source1_elevation           =
| source1_lat_d               =
| source1_lat_m               =
| source1_lat_s               =
| source1_lat_NS              =
| source1_long_d              =
| source1_long_m              =
| source1_long_s              =
| source1_long_EW             =
| source_confluence           =
| source_confluence_location  =
| source_confluence_region    =
| source_confluence_country   =
| source_confluence_elevation =
| source_confluence_lat_d     =
| source_confluence_lat_m     =
| source_confluence_lat_s     =
| source_confluence_lat_NS    =
| source_confluence_long_d    =
| source_confluence_long_m    =
| source_confluence_long_s    =
| source_confluence_long_EW   =
| mouth                       =
| mouth_location              =
| mouth_region                =
| mouth_country               =
| mouth_elevation             =
| mouth_lat_d                 =
| mouth_lat_m                 =
| mouth_lat_s                 =
| mouth_lat_NS                =
| mouth_long_d                =
| mouth_long_m                =
| mouth_long_s                =
| mouth_long_EW               =
<!-- *** Dimensioner och avrinningsområde *** -->
| length                      =
| width                       =
| depth                       =
| volume                      =
| watershed                   =
| watershed_decimals          =
<!-- *** Flöde *** -->
| discharge                   =
| discharge_max               =
| discharge_min               =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                        =
| free_type                   =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                         = {{Kartposition Kina|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                 = Läge i Kina
| map_locator                 = Kina
| map_locator_x               =
| map_locator_y               =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                   =
| other_name1                 = Ya Ho
| other_name2                 = Ch’ing-i-ho
| other_name3                 = Tsingi-ho
| other_name4                 = Tsingi Kiang
| lat_d                       = 29.55756
| long_d                      = 103.70976
| state_type                  = Provins
| elevation                   =
| timezone_label              = Asia/Shanghai
| utc_offset                  = +8
| timezone                    = [[China Time|CT]]
| geonames                    = 1797641
}}

'''Qingyi Jiang''' ([[kinesiska]]: '''青衣江''') är <!--H.STM-->ett [[vattendrag]] i [[Kina]].<ref name = "gn1797641"/> Det ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Sichuan]], i den sydvästra delen av landet, omkring 130 kilometer söder om provinshuvudstaden [[Chengdu]].

Genomsnittlig [[årsnederbörd]] är {{formatnum:1512}} millimeter. Den regnigaste månaden är juli, med i genomsnitt {{formatnum:367}} mm [[nederbörd]], och den torraste är januari, med {{formatnum:14}} mm nederbörd.<ref name = "nasarain"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "gn1797641">[{{Geonameslänk|gnid=1797641|name=qingyi%20jiang}} Qingyi Jiang] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-18; databasdump nerladdad 2016-03-31</ref>
<ref name = "nasarain">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|titel= NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission|arkivurl= https://web.archive.org/web/20190419091014/https://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|arkivdatum= 19 april 2019}}</ref>
</references>

[[Kategori:Vattendrag i Sichuan]]
[[Kategori:WP:Projekt Kina]]

Land: Kina

Provins: Sichuan

Tidszon: CT (UTC+8)


text:
# Stenungsunds Segelsällskap
Stenungsunds Segelsällskap, STSS, är ett segelsällskap i Stenungsund. Stenungsunds Segelsällskap (STSS) bildades 1964.
STSS:s största evenemang är det årliga Tjörn Runt. Stenungsunds segelsällskap arrangerar tillsammans med Tjörns Segelsällskap, Pater Noster Race där man rundar Hamneskär där Pater Nosterfyren har sin plats. Starten går växelvis ifrån Skärhamn och från Stenungsund, med målgång i Stenungsund alternativt Skärhamn.

title: Stenungsunds Segelsällskap

wikitext:
'''Stenungsunds Segelsällskap''', '''STSS''', är ett [[segelsällskap]] i [[Stenungsund]]. Stenungsunds Segelsällskap (STSS) bildades [[1964]].

STSS:s största evenemang är det årliga [[Tjörn Runt]]. Stenungsunds segelsällskap arrangerar tillsammans med [[Tjörns Segelsällskap]], Pater Noster Race där man rundar Hamneskär där [[Pater Noster (fyr)|Pater Nosterfyren]] har sin plats. Starten går växelvis ifrån [[Skärhamn]] och från [[Stenungsund]], med målgång i [[Stenungsund]] alternativt [[Skärhamn]].

==Se även==
*[[Svenska Seglarförbundet]]
*[[Lista över segelsällskap]]
*[[Tjörn Runt]]

==Externa länkar==
*[http://www.stss.nu/ STSS]
*[http://www.tjornrunt.nu/ Tjörn Runt]

[[Kategori:Stenungsunds kommun]]
[[Kategori:Segelsällskap i Sverige]]
[[Kategori:Sportklubbar bildade 1964]]


text:
# Eupithecia macdunnoughi
Eupithecia macdunnoughi är en fjärilsart som beskrevs av Frederick H. Rindge 1952. Eupithecia macdunnoughi ingår i släktet Eupithecia och familjen mätare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eupithecia macdunnoughi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Eupithecia macdunnoughi''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Mätare]]
| familia = Geometridae
| genus_sv =
| genus = [[Eupithecia]]
| species_sv =
| species = '''Eupithecia macdunnoughi'''
| taxon = Eupithecia macdunnoughi
| taxon_authority = [[Frederick H. Rindge|Rindge]] 1952
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Geometroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Eupithecia macdunnoughi'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Frederick H. Rindge]] 1952. ''Eupithecia macdunnoughi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eupithecia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[mätare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/eupithecia+macdunnoughi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om mätare}}

[[Kategori:Mätare]]
[[Kategori:Eupithecia|macdunnoughi]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Geometroidea

Familj: Mätare · Geometridae

Släkte: Eupithecia

Art: Eupithecia macdunnoughi

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Rindge 1952


text:
# Apamea cyanea
Apamea cyanea är en fjärilsart som beskrevs av George Francis Hampson 1908. Apamea cyanea ingår i släktet Apamea och familjen nattflyn. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Apamea cyanea

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Apamea cyanea''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Nattflyn]]
| familia = Noctuidae
| genus_sv =
| genus = [[Apamea (djur)|Apamea]]
| species_sv =
| species = '''Apamea cyanea'''
| taxon = Apamea cyanea
| taxon_authority = [[George Francis Hampson|Hampson]] 1908
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Apamea cyanea'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[George Francis Hampson]] 1908. ''Apamea cyanea'' ingår i [[släkte]]t ''[[Apamea (djur)|Apamea]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nattflyn]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/apamea+cyanea/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om nattflyn}}

[[Kategori:Nattflyn]]
[[Kategori:Apamea|cyanea]]

title: Systematik

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Nattflyn · Noctuidae

Släkte: Apamea

Art: Apamea cyanea

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Hampson 1908


text:
# Millettia platyphylla
Millettia platyphylla är en ärtväxtart som beskrevs av Stephen Troyte Dunn. Millettia platyphylla ingår i släktet Millettia och familjen ärtväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Millettia platyphylla

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|ärtväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Millettia platyphylla''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Ärtordningen]]
| ordo = Fabales
| familia_sv = [[Ärtväxter]]
| familia = Fabaceae
| genus_sv =
| genus = [[Millettia]]
| species_sv =
| species = '''Millettia platyphylla'''
| taxon = Millettia platyphylla
| taxon_authority = [[Stephen Troyte Dunn|Dunn]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Millettia platyphylla'''''<ref name = "C132"/> är en [[ärtväxter|ärtväxt]]art som beskrevs av [[Stephen Troyte Dunn]]. ''Millettia platyphylla'' ingår i [[släkte]]t ''[[Millettia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[ärtväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/11486660|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Merrill,E.D., 1923 ''An Enumeration of Philippine Flowering Plants 2(3):241-323''</ref>
<ref name="source">[http://www.ildis.org ILDIS World Database of Legumes] {{Wayback|url=http://www.ildis.org/ |date=20140517100307 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Ärtväxter]]
[[Kategori:Millettia|platyphylla]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Ärtordningen · Fabales

Familj: Ärtväxter · Fabaceae

Släkte: Millettia

Art: Millettia platyphylla

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Millettia platyphylla

Auktor: Dunn


text:
# Crinum xerophilum
Crinum xerophilum är en amaryllisväxtart som beskrevs av Joseph Marie Henry Alfred Perrier de la Bâthie och Lehmiller. Crinum xerophilum ingår i släktet Crinum, och familjen amaryllisväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Crinum xerophilum

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|amaryllisväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Crinum xerophilum''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Sparrisordningen]]
| ordo = Asparagales
| familia_sv = [[Amaryllisväxter]]
| familia = Amaryllidaceae
| genus_sv =
| genus = [[Crinum]]
| species_sv =
| species = '''Crinum xerophilum'''
| taxon = Crinum xerophilum
| taxon_authority = [[Joseph Marie Henry Alfred Perrier de la Bâthie|H.Perrier]] ex Lehmiller
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Crinum xerophilum'''''<ref name = "C132"/> är en [[amaryllisväxter|amaryllisväxt]]art som beskrevs av [[Joseph Marie Henry Alfred Perrier de la Bâthie]] och Lehmiller. ''Crinum xerophilum'' ingår i [[släkte]]t ''[[Crinum]]'', och [[familj (biologi)|familjen]] [[amaryllisväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9766549|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">H.Perrier ex Lehmiller, 2002 ''In: Herbertia 56: 94''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Amaryllisväxter]]
[[Kategori:Crinum|xerophilum]]

{{Robotskapad stub om amaryllisväxter}}
{{Taxonbar}}

title: Systematik

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Sparrisordningen · Asparagales

Familj: Amaryllisväxter · Amaryllidaceae

Släkte: Crinum

Art: Crinum xerophilum

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Crinum xerophilum

Auktor: H.Perrier ex Lehmiller


text:
# Nymphon pedunculatum
Nymphon pedunculatum är en havsspindelart som beskrevs av Arnaud, F. och C.A. Child 1988. Nymphon pedunculatum ingår i släktet Nymphon och familjen Nymphonidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Nymphon pedunculatum

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|havsspindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Nymphon pedunculatum''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Havsspindlar]]
| classis = Pycnogonida
| ordo_sv =
| ordo = ''[[incertae sedis]]''
| familia_sv =
| familia = [[Nymphonidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Nymphon]]
| species_sv =
| species = '''Nymphon pedunculatum'''
| taxon = Nymphon pedunculatum
| taxon_authority = Arnaud, F. & C.A. Child, 1988
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Nymphon pedunculatum'''''<ref name = "COL"/> är en [[havsspindlar|havsspindel]]art som beskrevs av Arnaud, F. och C.A. Child 1988. ''Nymphon pedunculatum'' ingår i [[släkte]]t ''[[Nymphon]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Nymphonidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/nymphon+pedunculatum/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''URMO: UNESCO-IOC Register of Marine Organisms''. Land J. van der (ed), 2008-11-18</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om havsspindlar}}

[[Kategori:Havsspindlar]]
[[Kategori:Nymphon|pedunculatum]]

title: Systematik

Klass: Havsspindlar · Pycnogonida

Ordning: incertae sedis

Familj: Nymphonidae

Släkte: Nymphon

Art: Nymphon pedunculatum

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Arnaud, F. & C.A. Child, 1988


text:
# Sockenlapp
Sockenlappar (ibland anakronistiskt kallade sockensamer) var en yrkesgrupp bland samer som bodde i socknar utanför lappmarken och som var anställda av bondebefolkningen för att utföra vissa uppgifter, exempelvis slakt av hästar och hundar samt kastrering. Städernas motsvarighet kallades stadslapp.
Sockenlapparnas förfäder var i allmänhet de nomadiserande skogssamer som i Mellansverige och södra Norrland under 1600-talet försörjde sig som jägare, småskaliga renskötare och hantverkare. Sedan statsmakterna försökt fördriva dem under senare delen av 1600-talet och början av 1700-talet anställdes många av dessa samer som bofasta sockenlappar av sockenstämman. De arbetade med slakt av hästar och hundar, kastrering och skinnberedning – arbetsuppgifter som var tabubelagda bland delar av den svenska allmogebefolkningen. De kunde även hjälpa till med rovdjursjakt och förse bönderna med rotslöjd, nottögor, tenntrådsbroderade kjolsäckar och andra alster.
Begreppet sockenlapp liknar men är inte helt synonymt med norskans bygdesame, bufinn eller liknande. En sockenlapp hade anställning av socknen, och utförde vissa uppgifter som ansågs smutsiga för lön eller annan typ av ersättning och som rackare utförde i andra delar av landet. På 1730–40-talen blev det vanligt att landsortsförsamlingar (socknar) i södra Norrland och Mellansverige höll en egen sockenlapp för dylika arbetsuppgifter.

## Historia
Skogssamer sågs som konkurrenter om jakten och kyrkan hade svårt att få grepp över de nomadiserande samerna. Från och med år 1646 genomfördes statliga kampanjer för att driva bort samer från Mellansveriges bondebebyggelse till fjällområdet. Detta ledde bland annat till gripandet av 13 samer som fördes till slottsarresten i Gävle 1729, men protesterade.
Efter misslyckade försök att förvisa skogssamer och andra nomadiserande samer till lappmarkerna på 1600- och 1700-talen, och efter vädjanden från bönder i Dalarna som behövde samernas hjälp, började staten en assimileringspolitik som gick ut på att sockenlapparna omfattades av kyrkogångsplikt och tvång att bli bofasta. År 1730 samtyckte kung Fredrik I till att låta samerna leva kvar längst upp i Dalarna – med förbehållet att de inte ägnade sig åt jakt och fortsatte att förse bönderna med hantverk och slakta hästar.  Sockenlapparna fick ofta disponera en mindre allmänning i socknen, i utkanten av bebyggelsen. Omkring år 1830 upphörde sockenlapparna i princip helt med renskötseln. Så småningom uppgick sockenlapparna i den svenska majoritetsbefolkningen genom assimilation.
Samtliga kända fall av sockenlappar i södra Dalarna härstammade från familjer som hade levt som skogssamer i mellersta Sverige sedan åtminstone den första halvan av 1600-talet. Kusttrakternas sockenlappar rekryterades bland sjö- och kustskogssamer.

## Utbredning
Hur stort utbredningsområde sockenlapparna hade finns lite olika uppgifter om. Etnologen Ingvar Svanberg har sammanställt källor till deras utbredning och har hittat information om sockenlappar i landskapen Ångermanland, Medelpad, Jämtland, Hälsingland, Gästrikland, Dalarna och Uppland. Strax efter år 1800 levde de i Jämtland, Dalarna, Ångermanland, Medelpad, Hälsingland, Gästrikland och norra Uppland.
Var de har verkat kan leva kvar såsom ortnamn och personnamn med "lapp" i kartor respektive kyrkböcker. I Västmanland har ett trettiotal ortnamn där "lapp" ingår identifierats och sedan de första ministeriallängderna upprättades under 1600-talets första hälft omnämns samer med jämna mellanrum.

## Språk
Sockenlapparna talade enligt Svanberg (1981) en sydsamisk dialekt men deras ordförråd var starkt uppblandat med svenska, baserat på en ordlista med 1 644 ord som upptecknades av Per Holmberger, troligen i Valbo socken i Gästrikland på 1770-talet. En omfattande analys av samma ordlista av Lars-Gunnar Larsson (2018) visar dock att det är mycket svårt att knyta detta språk till någon nutida samisk språkform.

title: Sockenlapp

wikitext:
'''Sockenlappar''' (ibland [[Anakronism|anakronistiskt]] kallade '''sockensamer''') var en yrkesgrupp bland [[samer]] som bodde i [[Socken|socknar]] utanför [[lappmarken]] och som var anställda av bondebefolkningen för att utföra vissa uppgifter, exempelvis slakt av hästar och hundar samt kastrering. Städernas motsvarighet kallades [[stadslapp]].

Sockenlapparnas förfäder var i allmänhet de [[nomad]]iserande [[skogssamer]] som i [[Mellansverige]] och södra [[Norrland]] under 1600-talet försörjde sig som jägare, småskaliga renskötare och hantverkare.<ref>Svanberg 1999.</ref> Sedan [[Svenska staten|statsmakterna]] försökt fördriva dem under senare delen av 1600-talet och början av 1700-talet anställdes många av dessa samer som bofasta sockenlappar av [[sockenstämma]]n. De arbetade med slakt av hästar och hundar, kastrering och skinnberedning – arbetsuppgifter som var tabubelagda bland delar av den svenska [[allmoge]]befolkningen.<ref name="lappudden.se2">{{webbref|url=https://www.lappudden.se/historia-hoga-kusten.html|titel=Lappuddens historia|utgivare=lappudden.se|arkivurl=https://web.archive.org/web/20100812134044/http://www.lappudden.se/index-filer/historia.htm|arkivdatum=2010-08-12}}</ref> De kunde även hjälpa till med rovdjursjakt och förse bönderna med rotslöjd, nottögor, tenntrådsbroderade kjolsäckar och andra alster.<ref name="Hudiksvall2">{{Tidningsref|författare=Jörgen Heikki|datum=16 november 2015|rubrik=Unikt spår efter sockensamer i Hudiksvall|url=https://sverigesradio.se/artikel/6302928|tidning=Sveriges Radio|hämtdatum=11 januari 2022}}</ref>

Begreppet sockenlapp liknar men är inte helt synonymt med norskans ''bygdesame'', ''bufinn'' eller liknande. En sockenlapp hade anställning av socknen, och utförde vissa uppgifter som ansågs smutsiga för lön eller annan typ av ersättning och som [[rackare]] utförde i andra delar av landet. På 1730–40-talen blev det vanligt att landsortsförsamlingar (socknar) i södra Norrland och Mellansverige höll en egen sockenlapp för dylika arbetsuppgifter.<ref>http://www.tandfonline.com/doi/full/10.1080/08003830410001903#abstract</ref>
[[File:Frukost i det gröna 1910-13.jpg|upright=1.5|miniatyr|I [[Carl Larsson]]s monumentalmålning ''Frukost i det gröna'' (1910–13) finns sockenlappen Jåvva Johansson (1871–1958) från [[Undersåker]] i rollen som [[spelman]].<ref>Sandberg McGuinne, Johan. [https://johansandbergmcguinne.wordpress.com/2014/10/20/javva-johansson-from-saahka/ Jåvva Johansson from Såahka]; på hans blogg ''Indigeneity, Language and Authenticity'', 2014</ref><ref>Peter Ericson. [https://southsaamihistory.wordpress.com/2015/08/03/jon-johansson-the-black-magic-saami-signerier-och-besvarjelser-1917-curses-and-invocations/ Jon or Jåvva Johansson , the black magic Saami]; på hans blogg ''South Saami History'', 2015</ref>]]
==Historia==
[[Skogssame]]r sågs som konkurrenter om jakten och kyrkan hade svårt att få grepp över de nomadiserande samerna. Från och med år 1646 genomfördes statliga kampanjer för att driva bort samer från Mellansveriges bondebebyggelse till fjällområdet. Detta ledde bland annat till gripandet av 13 samer som fördes till slottsarresten i Gävle 1729, men protesterade.<ref name=heikki/><ref name="skogssamer2">{{Webbref|url=http://www.samer.se/4049|titel=Skogssamerna i de mellansvenska skogarna|hämtdatum=11 januari 2022|utgivare=Samiskt informationscentrum|författare=Anna Skielta}}</ref>

Efter misslyckade försök att förvisa skogssamer och andra nomadiserande samer till [[lappmarker]]na på 1600- och 1700-talen<ref name="lennartlundmark.se3">{{webbref|url=http://www.lennartlundmark.se/internt/lennart.nsf/doc/004886DF/$FILE/NordmalingIII.pdf|titel=Lappmarksgränsen och renbetesrätten|efternamn=Lundmark|förnamn=Lennart|format=pdf|utgivare=lennartlundmark.se|arkivurl=|arkivdatum=}}</ref>, och efter vädjanden från bönder i Dalarna som behövde samernas hjälp, började staten en assimileringspolitik som gick ut på att sockenlapparna omfattades av [[kyrkogångsplikt]] och tvång att bli bofasta. År 1730 samtyckte kung [[Fredrik I]] till att låta samerna leva kvar längst upp i Dalarna – med förbehållet att de inte ägnade sig åt jakt och fortsatte att förse bönderna med hantverk och slakta hästar.<ref>Svanberg 1999, s. 34.</ref>  Sockenlapparna fick ofta disponera en mindre allmänning i socknen, i utkanten av bebyggelsen. Omkring år 1830 upphörde sockenlapparna i princip helt med renskötseln.<ref name=heikki>{{Tidningsref|författare=Jörgen Heikki|datum=17 november 2015|rubrik=Så fördrevs samerna från mellansverige|url=https://sverigesradio.se/artikel/6297631|tidning=Sameradion & SVT Sápmi|hämtdatum=11 januari 2022}}</ref><ref>{{webbref|url=http://www.popularhistoria.se/artiklar/sockenlappar/|titel=Sockenlappar|efternamn=Brändström|förnamn=Fredrik|datum=29 december 2003|utgivare=Populär historia|arkivurl=https://web.archive.org/web/20141107014101/http://www.popularhistoria.se/artiklar/sockenlappar/|arkivdatum=7 november 2014|hämtdatum=29 december 2003}}</ref> Så småningom uppgick sockenlapparna i den svenska majoritetsbefolkningen genom [[Assimilation (sociologi)|assimilation]].<ref name="skogssamer2" /><ref name="lennartlundmark.se3" />

Samtliga kända fall av sockenlappar i södra Dalarna härstammade från familjer som hade levt som [[skogssame]]r i mellersta Sverige sedan åtminstone den första halvan av 1600-talet.<ref name=":0">Svanberg 1999, s. 38.</ref> Kusttrakternas sockenlappar rekryterades bland sjö- och kustskogssamer.

==Utbredning==
Hur stort utbredningsområde sockenlapparna hade finns lite olika uppgifter om. Etnologen [[Ingvar Svanberg (etnolog)|Ingvar Svanberg]] har sammanställt källor till deras utbredning och har hittat information om sockenlappar i landskapen Ångermanland, Medelpad, Jämtland, Hälsingland, Gästrikland, Dalarna och Uppland.<ref>ULMA 30129. Protokoll över källor till sockenlapparnas utbredning av Ingvar C. Svanberg 1976.

</ref> Strax efter år 1800 levde de i [[Jämtland]], [[Dalarna]], [[Ångermanland]], [[Medelpad]], [[Hälsingland]], [[Gästrikland]] och norra [[Uppland]].<ref name=":0">Svanberg 1999, s. 38.</ref><ref>Ewa Ljungdal. «Sockenlappen – sockenlappinstitutionen med exempel fraån Jämtland». ''Jämten'' 2014 {{ISBN|978-91-7948-247-3}}</ref>

Var de har verkat kan leva kvar såsom ortnamn och personnamn med "lapp" i kartor respektive kyrkböcker. I Västmanland har ett trettiotal ortnamn där "lapp" ingår identifierats och sedan de första ministeriallängderna upprättades under 1600-talets första hälft omnämns samer med jämna mellanrum.<ref name="vetandets3">[http://sverigesradio.se/sida/avsnitt/632696?programid=412 Så fördrevs samerna från Mellansverige], Vetandets värld P1 2015-11-17</ref>

==Språk==
Sockenlapparna talade enligt Svanberg (1981) en [[sydsamisk]] dialekt men deras ordförråd var starkt uppblandat med svenska,<ref>Svanberg 1984.</ref> baserat på en ordlista med 1 644 ord som upptecknades av Per Holmberger, troligen i [[Valbo socken]] i Gästrikland på 1770-talet. En omfattande analys av samma ordlista av [[Lars-Gunnar Larsson]] (2018) visar dock att det är mycket svårt att knyta detta språk till någon nutida samisk språkform.<ref>Larsson 2018.</ref>

==Se även==
* [[Stadslapp]]
*[[Skogssame]]
* [[Sydliga samer]]
* [[Järvsö socken#Samer|Järvsö socken § Samer]]
* [[Rackare]]

== Referenser ==

=== Noter ===
<references/>

=== Tryckta källor ===

* {{bokref|efternamn=Larsson|förnamn=Lars-Gunnar|titel=Per Holmberger och sockenlapparnas språk|utgåva=|år=2018|utgivare=Uppsala universitet|utgivningsort=Uppsala|språk=swe|libris=22431546|datum=|hämtdatum=|sid=}}
*{{bokref|efternamn=Svanberg|förnamn=Ingvar|titel=Gästriklands sockenlappar|utgåva=Släkthistoriskt forum 1/1984|år=1984|utgivare=Genealogisk ungdom|utgivningsort=Göteborg|språk=|libris=2865033|datum=|hämtdatum=|sid=19-23|url=https://southsaamihistory.files.wordpress.com/2015/06/svanberg1984-gc3a4striklandssockenlappar0001.pdf}}
* {{bokref|efternamn=Svanberg|förnamn=Ingvar|titel=Hästslaktare och korgmakare : resursutnyttjande och livsstil bland sockenlappar|utgåva=|år=1999|utgivare=Johan Nordlander-sällskapet|utgivningsort=Umeå|språk=swe|libris=7772147|datum=|hämtdatum=|sid=}}
* {{tidskriftsref
 | författare =  Jonas Monié Nordin & Sven Olofsson
 | rubrik = Voices of the forests. Eviction, control, and the birth of the ‘Parish Lapp’ system in early modern Sweden
 | tidskrift = Scandinavian Journal of History
 | år = 2023
 | volym = 48
 | hefte = 4
 | sid = 401-426
 | doi = 10.1080/03468755.2023.2219680
 | url = https://www.tandfonline.com/doi/full/10.1080/03468755.2023.2219680
}}
* {{tidskriftsref
 | författare = Jonas Monié Nordin
 | rubrik = Spaces of Resilience and Resistance: Sámi Habitation in Southern and Central Sweden During the Late Medieval and the Early Modern Period
 | tidskrift = International Journal of Historical Archaeology
 | år = 2023
 | volym = 27
 | hefte =
 | sid = 480–505
 | doi = 10.1007/s10761-022-00659-2
 | url = https://link.springer.com/article/10.1007/s10761-022-00659-2
}}

[[Kategori:Samisk historia]]


text:
# Englerina inaequilatera
Englerina inaequilatera är en tvåhjärtbladig växtart som först beskrevs av Adolf Engler, och fick sitt nu gällande namn av Alexander Gilli. Englerina inaequilatera ingår i släktet Englerina och familjen Loranthaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Englerina inaequilatera

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåhjärtbladiga växt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Englerina inaequilatera''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Sandelträdsordningen]]
| ordo = Santalales
| familia_sv =
| familia = [[Loranthaceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Englerina]]
| species_sv =
| species = '''Englerina inaequilatera'''
| taxon = Englerina inaequilatera
| taxon_authority = ([[Adolf Engler|Engl.]]) [[Alexander Gilli|Gilli]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Tapinanthus tenuifolius'' ([[Adolf Engler|Engl.]]) Danser
''Tapinanthus lukwangulensis'' ([[Adolf Engler|Engl.]]) Danser
''Tapinanthus inaequilaterus'' ([[Adolf Engler|Engl.]]) Danser
''Loranthus tenuifolius'' [[Adolf Engler|Engl.]]
''Loranthus lukwangulensis'' [[Adolf Engler|Engl.]]
''Loranthus inaequilaterus'' [[Adolf Engler|Engl.]]
''Englerina tenuifolia'' ([[Adolf Engler|Engl.]]) [[Alexander Gilli|Gilli]]
}}

'''''Englerina inaequilatera'''''<ref name = "C132"/> är en [[tvåhjärtbladiga växter|tvåhjärtbladig växtart]] som först beskrevs av [[Adolf Engler]], och fick sitt nu gällande namn av [[Alexander Gilli]]. ''Englerina inaequilatera'' ingår i [[släkte]]t ''[[Englerina]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Loranthaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16866864|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Gilli, 1971 ''In: Ann. Naturhist. Mus. Wien, 74: 422 1970''</ref>
<ref name = "source">[http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World]</ref>
</references>

[[Kategori:Sandelträdsordningen]]
[[Kategori:Englerina|inaequilatera]]

title: Systematik

Ordning: Sandelträdsordningen · Santalales

Familj: Loranthaceae

Släkte: Englerina

Art: Englerina inaequilatera

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Englerina inaequilatera

Auktor: (Engl.) Gilli

title: Synonymer

Synonymer: Tapinanthus tenuifolius (Engl.) Danser · Tapinanthus lukwangulensis (Engl.) Danser · Tapinanthus inaequilaterus (Engl.) Danser · Loranthus tenuifolius Engl. · Loranthus lukwangulensis Engl. · Loranthus inaequilaterus Engl. · Englerina tenuifolia (Engl.) Gilli


text:
# Barbus boboi
Barbus boboi är en fiskart som beskrevs av Schultz 1942. Barbus boboi ingår i släktet Barbus och familjen karpfiskar. IUCN kategoriserar arten globalt som akut hotad. Inga underarter finns listade.

title: Barbus boboi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fisk|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Barbus boboi''
| status = CR
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Strålfeniga fiskar]]
| classis = Actinopterygii
| ordo_sv = [[Karpartade fiskar]]
| ordo = Cypriniformes
| familia_sv = [[Karpfiskar]]
| familia = Cyprinidae
| genus_sv =
| genus = [[Barbus]]
| species_sv =
| species = '''Barbus boboi'''
| taxon = Barbus boboi
| taxon_authority = [[Schultz (auktor)|Schultz]], 1942
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| superclassis = Osteichthyes
| superclassis_sv = [[Benfiskar]]
| synonyms =
| status_ref = <ref name = "iucn"/>
}}

'''''Barbus boboi'''''<ref name = "col483274"/> är en [[fiskar|fisk]]art som beskrevs av [[Schultz (auktor)|Schultz]] 1942. ''Barbus boboi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Barbus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[karpfiskar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> [[IUCN]] kategoriserar arten globalt som [[akut hotad]].<ref name = "iucn"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/barbus+boboi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col483274">Lévêque, C. (1990) Cyprinidae., p. 269-361. In C. Lévêque, D. Paugy and G.G. Teugels (eds.) Faune des poissons d'eaux douces et saumâtres d'Afrique de l'Ouest. Tome I. Coll. Faune Tropicale n° XXVIII. Musée Royal de l'Afrique Centrale, Tervuren, and O.R.S.T.O.M., Paris, 384 p.</ref>
<ref name = "source">''FishBase''. Froese R. & Pauly D. (eds), 2011-06-14</ref>
<ref name = "iucn">{{IUCN2012.2| assessors = | år = 2010| id = 181722| titel = Barbus boboi| hämtdatum = 2012-10-24}}</ref>
</references>

[[Kategori:Karpfiskar]]
[[Kategori:Barbus|boboi]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Överklass: Benfiskar · Osteichthyes

Klass: Strålfeniga fiskar · Actinopterygii

Ordning: Karpartade fiskar · Cypriniformes

Familj: Karpfiskar · Cyprinidae

Släkte: Barbus

Art: Barbus boboi

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Schultz, 1942


text:
# Ferdinand IV av Toscana
Ferdinand IV, storhertig av Toscana (italienska: Ferdinando IV, Granduca di Toscana), född 10 juni 1835 i Florens, död 17 januari 1908 i Salzburg, var son till Leopold II, storhertig av Toscana.

## Biografi
Ferdinand flydde efter revolutionens utbrott i Florens 1859 till Bologna och därifrån till Österrike. Efter faderns abdikation samma år antog han titeln storhertig av Toscana och protesterade mot Toscanas införlivande i det nya kungariket Italien.
Han dog i Salzburg.

## Familj
Han gifte sig två gånger:
1) med prinsessan Anna av Sachsen (1836–1859), dotter till kung
Johan I av Sachsen.
Barn:
- Maria Antoinetta av Toscana (1858–1883) ogift, dog i tuberkulos.

2) med prinsessan Alice av Bourbon-Parma (1849–1935), dotter till hertig Karl III av Parma.
Barn:
- Leopold Ferdinand Salvator av Österrike (1868–1935), avsade sig sina titlar den 29 december 1902 och antog namnet Leopold Wölfling. Han gifte sig tre gånger.
- Luise av Österrike-Toscana (1870–1947) gift med Fredrik August III av Sachsen (skilda 1903)
- Joseph Ferdinand (1872–1942). Gift med 1) Rosa Kaltenbrunner,  2) Gertrud Tomanek. Båda giftena var morganatiska.
- Peter Ferdinand av Österrike (1874–1948). Gift med Maria Christina av Bourbon-Bägge Sicilierna.
- Heinrich Ferdinand Salvator (1878–1969). Generalmajor i österrikiska armén. Gift morganatiskt med Maria Ludescher.
- Anna Maria Theresia (1879–1961). Gift med Johannes av Hohenlohe-Bartenstein.
- Margareta (1881–1965) ogift
- Germana (1884–1955) ogift
- Robert Ferdinand Salvator (1885–1895)
- Agnes Maria (1891–1895)

title: Ferdinand IV av Toscana

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}
'''Ferdinand IV, storhertig av Toscana''' ([[italienska]]: ''Ferdinando IV, Granduca di Toscana''), född [[10 juni]] [[1835]] i [[Florens]], död [[17 januari]] [[1908]] i [[Salzburg]], var son till [[Leopold II av Toscana|Leopold II]], storhertig av [[Storhertigdömet Toscana|Toscana]].

==Biografi==
Ferdinand flydde efter revolutionens utbrott i Florens 1859 till Bologna och därifrån till Österrike. Efter faderns abdikation samma år antog han titeln [[Lista över Toscanas regenter|storhertig av Toscana]] och protesterade mot Toscanas införlivande i det nya [[kungariket Italien]].<ref>''Svensk uppslagsbok'', Malmö 1932</ref>

Han dog i [[Salzburg]].

==Familj==
Han gifte sig två gånger:

1) med prinsessan Anna av Sachsen (1836–1859), dotter till kung
[[Johan I av Sachsen]].

Barn:
* Maria Antoinetta av Toscana (1858–1883) ogift, dog i [[tuberkulos]].

2) med prinsessan [[Alice av Bourbon-Parma]] (1849–1935), dotter till hertig [[Karl III av Parma]].

Barn:
*[[Leopold Wölfling|Leopold Ferdinand Salvator av Österrike]] (1868–1935), avsade sig sina titlar den 29 december 1902 och antog namnet Leopold Wölfling. Han gifte sig tre gånger.
*[[Luise av Österrike-Toscana]] (1870–1947) gift med [[Fredrik August III av Sachsen]] (skilda 1903)
*[[Joseph Ferdinand av Toscana|Joseph Ferdinand]] (1872–1942). Gift med 1) Rosa Kaltenbrunner,  2) Gertrud Tomanek. Båda giftena var [[morganatisk]]a.
*[[Peter Ferdinand av Österrike]] (1874–1948). Gift med Maria Christina av Bourbon-Bägge Sicilierna.
* Heinrich Ferdinand Salvator (1878–1969). Generalmajor i österrikiska armén. Gift [[morganatiskt]] med Maria Ludescher.
* Anna Maria Theresia (1879–1961). Gift med Johannes av [[Hohenlohe-Bartenstein]].
* Margareta (1881–1965) ogift
* Germana (1884–1955) ogift
* Robert Ferdinand Salvator (1885–1895)
* Agnes Maria (1891–1895)

==Noter==
<references/>

==Källor==
* McIntosh, David, Die Unbekannten Habsburger Toscana, 2000

{{successionsbox
|föregångare = [[Leopold II av Toscana|Leopold II]]
|titel = [[Storhertigdömet Toscana|Storhertig av Toscana]]
|år = 1859–1859
|efterträdare = Toscana annekterat av Sardinien}}

{{STANDARDSORTERING:Ferdinand 04 av Toscana}}
[[Kategori:Huset Habsburg-Lothringen]]
[[Kategori:Toscana]]
[[Kategori:Toscanas regenter]]
[[Kategori:Födda 1835]]
[[Kategori:Avlidna 1908]]
[[Kategori:Män]]

title: Befattning

Befattning: Ledamot av herrehuset (1861–)

Maka: Anna Maria av Sachsen · (g. 1856–1859, makas/makes död) · Alice av Bourbon-Parma · (g. 1868–1908, döden)

Barn: Maria Antonia av Österrike-Toscana (f. 1858) · Leopold Wölfling (f. 1868) · Luise av Österrike-Toscana (f. 1870) · Joseph Ferdinand av Toscana (f. 1872) · Peter Ferdinand av Österrike-Toscana (f. 1874) · Henrik Ferdinand av Österrike-Toscana (f. 1878) · Anna av Österrike-Toscana (f. 1879) · Margareta av Österrike-Toscana (f. 1881) · Germana av Österrike-Toscana (f. 1884) · Robert Ferdinand av Österrike-Toscana (f. 1885) · Agnes Maria av Österrike-Toscana (f. 1891)

Föräldrar: Leopold II av Toscana · Maria Antonia av Bägge Sicilierna

Släktingar: ärkehertig Karl Salvator av Österrike-Toscana (syskon) · ärkehertig Ludvig Salvator av Österrike-Toscana (syskon) · ärkehertig Johann Salvator av Österrike-Toscana (syskon)

title: Utmärkelser

Utmärkelser: Riddare av Gyllene skinnets orden · Svarta örns orden · Sankt Hubertusorden · Annunziataorden · Järnkroneorden · Toskanska Sankt Stefansorden · Toskanska militära/civila förtjänstorden · Toskanska Sankt Josefsorden · Sankt Stefansorden

title: Heraldiskt vapen

Heraldiskt vapen: Redigera Wikidata


text:
# Isopachys borealis
Isopachys borealis är en ödleart som beskrevs av  Lang och BÖHME 1990. Isopachys borealis ingår i släktet Isopachys och familjen skinkar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Isopachys borealis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|ödle|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Isopachys borealis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Kräldjur]]
| classis = Reptilia
| ordo_sv = [[Fjällbärande kräldjur]]
| ordo = Squamata
| familia_sv = [[Skinkar]]
| familia = Scincidae
| genus_sv =
| genus = [[Isopachys]]
| species_sv =
| species = '''Isopachys borealis'''
| taxon = Isopachys borealis
| taxon_authority = [[Lang (auktor)|Lang]] & [[Böhme (auktor)|Böhme]] 1990
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| synonyms =
}}

'''''Isopachys borealis'''''<ref name = "col106900"/> är en [[ödlor|ödle]]art som beskrevs av  [[Lang (auktor)|Lang]] och BÖHME 1990. ''Isopachys borealis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Isopachys]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[skinkar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/isopachys+borealis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col106900">Lang M. BÖHME W. (1990) Description and phylogenetic position of a new species of Isopachys from central Thailand and southern Burma/Myanmar (Squamata, Scincidae)., BULLETIN DE L'INSTITUT ROYAL DES SCIENCES NATURELLES DE BELGIQUE BIOLOGIE 60: 231-240.</ref>
<ref name = "source">{{TIGR-länk|genus=Isopachys|species=borealis|hämtdatum=2018-03-04}}</ref>
</references>
{{Robotskapad stub om skinkar}}
{{taxonbar}}

[[Kategori:Skinkar]]
[[Kategori:Isopachys|borealis]]

title: Systematik

Klass: Kräldjur · Reptilia

Ordning: Fjällbärande kräldjur · Squamata

Familj: Skinkar · Scincidae

Släkte: Isopachys

Art: Isopachys borealis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Lang & Böhme 1990


text:
# Anthonympha devota
Anthonympha devota är en fjärilsart som beskrevs av Edward Meyrick 1913. Anthonympha devota ingår i släktet Anthonympha och familjen Plutellidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Anthonympha devota

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Anthonympha devota''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv =
| familia = [[Plutellidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Anthonympha]]
| species_sv =
| species = '''Anthonympha devota'''
| taxon = Anthonympha devota
| taxon_authority = [[Edward Meyrick|Meyrick]] 1913
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Yponomeutoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Anthonympha devota'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Edward Meyrick]] 1913. ''Anthonympha devota'' ingår i [[släkte]]t ''[[Anthonympha]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Plutellidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/anthonympha+devota/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Fjärilar]]
[[Kategori:Anthonympha|devota]]

title: Systematik

Överfamilj: Yponomeutoidea

Familj: Plutellidae

Släkte: Anthonympha

Art: Anthonympha devota

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Meyrick 1913


text:
# Gustav Adolf, Hagfors
Gustav Adolf är kyrkbyn i Gustav Adolfs socken i Värmland, sedan 1974 i Hagfors kommun. Byn består av en samling hus, och Gustav Adolfs kyrka.

title: Gustav Adolf, Hagfors

wikitext:
{{Ortsfakta Sverige
|ortnamn           = Gustav Adolf
|alternativnamn    = Gustava
|form              = Kyrkby
|bild              = Vackerasen gustava.JPG
|bildtext          = Vackeråsen, Gustav Adolf.
|landskap          = [[Värmland]]
|län               = [[Värmlands län]]
|kommun            = [[Hagfors]]
|församling        = [[Hagfors-Gustav Adolfs församling]]
|lat_g  = 60 |lat_m  = 4 |lat_s  = 8 |lat_NS  = N
|long_g = 13 |long_m = 51 |long_s = 48 |long_EW = E
|areaort           =
|areaår            =
|areanot           =
|invort            =
|invår             =
|invnot            =
|täthet            =
|grundades         =
|postort           =
|postnummer        =
|riktnummer        =
|tätortskod        =
|småortskod        =
|positionskarta    = Värmland
|positionskartnamn = Sweden Värmland location map.svg
|karttext          = Gustav Adolfs läge i Värmlands län
|fotnot            =
}}
'''Gustav Adolf''' är [[kyrkby]]n i [[Gustav Adolfs socken, Värmland|Gustav Adolfs socken]] i [[Värmland]], sedan 1974 i [[Hagfors kommun]]. Byn består av en samling hus, och [[Gustav Adolfs kyrka, Hagfors|Gustav Adolfs kyrka]].

{{Hagfors kommun}}

[[Kategori:Orter i Hagfors kommun]]

Land: Sverige

Landskap: Värmland

Län: Värmlands län

Kommun: Hagfors

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)