text:
# Svansjön (film)
Svansjön (世界名作童話 白鳥の湖 Sekai Meisaku Dōwa Hakuchō No Mizūmi. Världens mästerverks saga: Svansjön) är en animefilm baserad på baletten Svansjön komponerad av Pjotr Tjajkovskij. Filmen släpptes i Japan den 14 mars 1981 av Toei.
Filmen producerades av Toei Animation och regisserades av Kimio Yabuki. Uppsättningen använder Tjajkovskijs tonsättning och är relativt trogen till berättelsen.
Två separata engelska dubbar gjordes, en med vanliga röstskådespelare, och en som använder berömda personer i huvudrollerna (Pam Dawber som Odette, Christopher Atkins som Siegfried, David Hemmings som Rothbart, och Kay Lenz som Odille). Den andra dubben spelades in på Golden Sync Studios och sändes på American Movie Classics i december 1990 och The Disney Channel i januari 1994. Den distribuerades även i Frankrike och Storbritannien av Rouge Citron Production.
Filmen släpptes på DVD av Discotek Media den 28 november 2017. Den har den ursprungliga japanska versionen och de två engelska dubbarna.

## Handling
Hjälten Prins Siegfried är ute och rider en dag med sina vänner när han ser en svan med en krona på huvudet simma i en sjö. En av hans vänner, Adolph, försöker skjuta svanen men precis innan pilen skjuts iväg förvandlas Adolph till en staty. Siegfrieds andra vän, Benno, anklagar svanen för att ha utövat trolldom men ingen tänkte på närvaron av en uggla precis bakom dem. Siegfried kan inte sluta tänka på svanen, och bestämmer sig för att följa den när den simmar bort. Snart kommer Siegfried till ett slott.
Siegfried bli förvånad över hur svanen förvandlas till en vacker flicka. Han närmar sig henne, till en början är hon rädd för honom och försöker få honom att gå därifrån. Men sedan börjar hon berätta sin historia för honom. Hennes namn är prinsessan Odette, och tre år tidigare blev hon kidnappad av den onda trollkarlen Rothbart (ugglan) som ville gifta sig med henne. Han har henne som svan om dagen så att ingen ska bli förälskad i henne, eftersom det enda sättet Rothbarts makt kan besegras är när en man blir förälskad i henne med hela sitt hjärta och själ. Siegfried förklarar att han fick känslor för henne redan när han först såg hennes ögon, och ber henne komma till hans födelsedagsbal nästa natt, där han kommer välja henne som sin fru.
Även om hon först vägrade, är Siegfried ihärdig och tar inte nej för ett svar. Han övertygar henne och när hon kommer tillbaka till sitt rum dagdrömmer hon om honom. Hela berättelsen ses genom Hans och Margaritas ögon, två ekorrar som tittar på dem.
Rothbart dotter Odille berättar för honom om Siegfried, och Rothbart går till Odette för att be henne glömma prinsen och istället överväga att gifta sig med honom. Hon avvisar honom. Det visar sig att hon har varit förälskad i Siegfried de tre senaste åren.
Rothbart kommer inte låta Odette gå till balen, så han låser dörren om henne. Han och hans dotter Odille planerar att försöka få Odette att glömma Siegfried. Detta gör de genom att få Siegfried att istället bli förälskad i Odille.
Odille, förklädd till Odette, går till balen och förvånar Siegfried med sin dans. Siegfried misstänker något men kan inte riktigt sätta fingret på vad det är. Under tiden lyckas Odette fly från Rothbarts slott med hjälp av Hans och Margarita, ekorrarna, och springer till Siegfrieds slott.
Men just när Odette är på väg att gå in i balsalen, tar Rothbart tag i henne, håller igen hennes mun så att hon kan se på men inte prata. Hon ser med skräck när Siegfried lovar sin kärlek till Odille och tillkännager henne som sin blivande hustru. Överväldigad av sorg svimmar Odette i Rothbarts armar.
Rothbarts skratt väcker Siegfrieds uppmärksamhet och prinsen inser snabbt sitt misstag. Odille avslöjar sitt verkliga jag och de tre förvandlas till sina bevingade former och flyger tillbaka till Rothbarts slott. Siegfried förföljer dem på  hästryggen, där den slutliga striden mellan de två männen äger rum. Hans kommer för att hjälpa prinsen men Rothbart förvandlar honom till en död groda.
Efter en lång strid håller den onda trollkarlen Rothbart på att besegra Siegfried. För att rädda hans liv lovar Odette att älska och gifta sig med Rothbart. Men Siegfried, som inte kan stå ut med tanken att Odette blir fånge hos Rothbart hela sitt liv, sticker svärdet i sitt eget hjärta och orsakar ett ljus som förstör både Rothbart och Odille. Rothbarts slott kollapsar. Adolph förvandlas tillbaka till människa och Hans och Margarita återförenas.
Odette och Siegfried, som är helt oskadda eftersom han var beredd att offra sig av äkta kärlek, återförenas och faller i varandras armar när solen går upp över ruinerna av Rothbarts slott.

## Röster
| Karaktärer                                  | Originalversionen (japanska)   | Dubbad version (svenska) | Frontier Enterprises version (engelska) | The Samuel Goldwyn Co. version (engelska) |
| ------------------------------------------- | ------------------------------ | ------------------------ | --------------------------------------- | ----------------------------------------- |
| Prinsessan Odette(プリンセスオデット)       | Keiko Takeshita(志垣 太郎)     | Meg Westergren           | Nancy Link                              | Pam Dawber                                |
| Prins Siegfried(王子ジークフリート)         | Taro Shigaki(竹下 景子)        | Leif Ahrle               | Steve Knode                             | Christopher Atkins                        |
| Rothbart(ロスバート)                        | Asao Koike(浅尾 小池)          | John Harryson            | Joseph Zucatti                          | David Hemmings                            |
| Odille(オディール)                          | Yōko Asagami(麻上 洋子)        | Christina Carlwind       | Patricia Kobayashi                      | Kay Lenz                                  |
| Hans(ハンス)                                | Yoneko Matsukane(松金 よね子)  | Leif Ahrle               | Gerri Sorrells                          | Robert Axelrod                            |
| Margarita(マルガリータ)                     | Fuyumi Shiraishi(白石 冬美)    | Meg Westergren           | Nancy Culluci                           | Lara Cody                                 |
| Drottning moder(皇太后)                     | Taeko Nakanishi(中西 妙子)     | Christina Carlwind       | Judy Sackheim (som Judith Sackheim)     | Louise Chamis                             |
| Benno(ベノ)                                 | Akira Murayama(村山 明)        | Gunnar Ernblad           | Don Johnson                             | Ardwight Chamberlain                      |
| Minister(大臣)                              | Jōji Yanami(八奈見 乗児)       | Gunnar Ernblad           | Mike Worman                             | Ted Lehmann                               |
| Adolph(アドルフ)                            | Mugihito(寺田 誠)              | Gunnar Ernblad           | Greg Starr                              | Okänd                                     |
| Prinsessan Catherina(王女カテリーナ)        | Chiyoko Kawashima(川島 千代子) |                          | Helen Kataoka                           | Okänd (som Katherine)                     |
| Prinsessan Rosanna(プリンセスロザンナ)      | Chiyoko Kawashima(川島 千代子) |                          | Debbie Davidson                         | Okänd                                     |
| Prinsessan Francine(プリンセスフランシーヌ) | Seiko Nakano(中野 聖子)        |                          | Donna Zucatti                           | Okänd                                     |

title: Svansjön (film)

wikitext:
{{filmfakta
| filmtitel = Svansjön
| originaltitel = ''Svansjön''
| image = Swan Lake (1981 film).jpg
| land = {{flaggbild2|Japan}}
| premiär = {{flaggbild|Japan}} [[14 mars 1981]] (Japan)
| regi = [[Kimio Yabuki]]
| producent = [[Chiaki Imada]]
| manus = [[Hirokazu Fuze]]
| musik = [[Pjotr Tjajkovskij]]
| distributör = Toei Company (Japan)
The Samuel Goldwyn Company (USA/Kanada)
| speltid = 75 minuter (Japan)
| språk = japanska
| originalverk = ''[[Svansjön]]'' av [[Pjotr Tjajkovskij]]
| filmbolag = Toei Animation
| år = 1981
| genre =
}}

'''''Svansjön''''' (世界名作童話 白鳥の湖 ''Sekai Meisaku Dōwa Hakuchō No Mizūmi''. Världens mästerverks saga: [[Svansjön]]) är en [[anime]]film baserad på baletten Svansjön komponerad av [[Pjotr Tjajkovskij]]. Filmen släpptes i [[Japan]] den [[14 mars]] [[1981]] av [[Toei]].

Filmen producerades av [[Toei Animation]] och regisserades av Kimio Yabuki. Uppsättningen använder Tjajkovskijs tonsättning och är relativt trogen till berättelsen.

Två separata engelska dubbar gjordes, en med vanliga röstskådespelare, och en som använder berömda personer i huvudrollerna ([[Pam Dawber]] som Odette, [[Christopher Atkins]] som Siegfried, [[David Hemmings]] som Rothbart, och Kay Lenz som Odille). Den andra dubben spelades in på Golden Sync Studios och sändes på [[American Movie Classics]] i december 1990 och [[The Disney Channel]] i januari 1994. Den distribuerades även i [[Frankrike]] och [[Storbritannien]] av Rouge Citron Production.

Filmen släpptes på DVD av Discotek Media den 28 november 2017. Den har den ursprungliga japanska versionen och de två engelska dubbarna.

== Handling ==
Hjälten Prins Siegfried är ute och rider en dag med sina vänner när han ser en [[Svanar|svan]] med en krona på huvudet simma i en [[sjö]]. En av hans vänner, Adolph, försöker skjuta svanen men precis innan pilen skjuts iväg förvandlas Adolph till en staty. Siegfrieds andra vän, Benno, anklagar svanen för att ha utövat trolldom men ingen tänkte på närvaron av en [[Ugglor|uggla]] precis bakom dem. Siegfried kan inte sluta tänka på svanen, och bestämmer sig för att följa den när den simmar bort. Snart kommer Siegfried till ett [[slott]].

Siegfried bli förvånad över hur svanen förvandlas till en vacker flicka. Han närmar sig henne, till en början är hon rädd för honom och försöker få honom att gå därifrån. Men sedan börjar hon berätta sin historia för honom. Hennes namn är prinsessan Odette, och tre år tidigare blev hon kidnappad av den onda trollkarlen Rothbart (ugglan) som ville gifta sig med henne. Han har henne som svan om dagen så att ingen ska bli förälskad i henne, eftersom det enda sättet Rothbarts makt kan besegras är när en man blir förälskad i henne med hela sitt hjärta och själ. Siegfried förklarar att han fick känslor för henne redan när han först såg hennes ögon, och ber henne komma till hans födelsedagsbal nästa natt, där han kommer välja henne som sin fru.

Även om hon först vägrade, är Siegfried ihärdig och tar inte nej för ett svar. Han övertygar henne och när hon kommer tillbaka till sitt rum dagdrömmer hon om honom. Hela berättelsen ses genom Hans och Margaritas ögon, två [[ekorrar]] som tittar på dem.

Rothbart dotter Odille berättar för honom om Siegfried, och Rothbart går till Odette för att be henne glömma prinsen och istället överväga att gifta sig med honom. Hon avvisar honom. Det visar sig att hon har varit förälskad i Siegfried de tre senaste åren.

Rothbart kommer inte låta Odette gå till balen, så han låser dörren om henne. Han och hans dotter Odille planerar att försöka få Odette att glömma Siegfried. Detta gör de genom att få Siegfried att istället bli förälskad i Odille.

Odille, förklädd till Odette, går till balen och förvånar Siegfried med sin dans. Siegfried misstänker något men kan inte riktigt sätta fingret på vad det är. Under tiden lyckas Odette fly från Rothbarts slott med hjälp av Hans och Margarita, ekorrarna, och springer till Siegfrieds slott.

Men just när Odette är på väg att gå in i balsalen, tar Rothbart tag i henne, håller igen hennes mun så att hon kan se på men inte prata. Hon ser med skräck när Siegfried lovar sin kärlek till Odille och tillkännager henne som sin blivande hustru. Överväldigad av sorg svimmar Odette i Rothbarts armar.

Rothbarts skratt väcker Siegfrieds uppmärksamhet och prinsen inser snabbt sitt misstag. Odille avslöjar sitt verkliga jag och de tre förvandlas till sina bevingade former och flyger tillbaka till Rothbarts slott. Siegfried förföljer dem på  hästryggen, där den slutliga striden mellan de två männen äger rum. Hans kommer för att hjälpa prinsen men Rothbart förvandlar honom till en död [[Grodor|groda]].

Efter en lång strid håller den onda trollkarlen Rothbart på att besegra Siegfried. För att rädda hans liv lovar Odette att älska och gifta sig med Rothbart. Men Siegfried, som inte kan stå ut med tanken att Odette blir fånge hos Rothbart hela sitt liv, sticker svärdet i sitt eget hjärta och orsakar ett ljus som förstör både Rothbart och Odille. Rothbarts slott kollapsar. Adolph förvandlas tillbaka till människa och Hans och Margarita återförenas.

Odette och Siegfried, som är helt oskadda eftersom han var beredd att offra sig av äkta kärlek, återförenas och faller i varandras armar när solen går upp över ruinerna av Rothbarts slott.

== Röster ==
{| class="wikitable"
!Karaktärer
!Originalversionen (japanska)
!Dubbad version (svenska)<ref>{{Webbref|titel=Svansjön - (Swedish)|url=https://www.youtube.com/watch?app=desktop&v=ilKpO7_xnv8&t=4137s&pp=2AGpIJACAQ%3D%3D|datum=2019-02-24|hämtdatum=2025-02-28|författare=VHS'en Brinner}}</ref>
!Frontier Enterprises version (engelska)
!The Samuel Goldwyn Co. version (engelska)
|-
|'''Prinsessan Odette'''(プリンセスオデット)
|[[Keiko Takeshita]](志垣 太郎)
|[[Meg Westergren]]
|[[Nancy Link]]
|[[Pam Dawber]]
|-
|'''Prins Siegfried'''(王子ジークフリート)
|[[Taro Shigaki]](竹下 景子)
|[[Leif Ahrle]]
|[[Steve Knode]]
|[[Christopher Atkins]]
|-
|'''Rothbart'''(ロスバート)
|[[Asao Koike]](浅尾 小池)
|[[John Harryson]]
|[[Joseph Zucatti]]
|[[David Hemmings]]
|-
|'''Odille'''(オディール)
|[[Yōko Asagami]](麻上 洋子)
|[[Christina Carlwind]]
|[[Patricia Kobayashi]]
|[[Kay Lenz]]
|-
|'''Hans'''(ハンス)
|[[Yoneko Matsukane]](松金 よね子)
|[[Leif Ahrle]]
|[[Gerri Sorrells]]
|[[Robert Axelrod (skådespelare)|Robert Axelrod]]
|-
|'''Margarita'''(マルガリータ)
|[[Fuyumi Shiraishi]](白石 冬美)
|[[Meg Westergren]]
|[[Nancy Culluci]]
|[[Lara Cody]]
|-
|'''Drottning moder'''(皇太后)
|[[Taeko Nakanishi]](中西 妙子)
|[[Christina Carlwind]]
|[[Judy Sackheim]] (som Judith Sackheim)
|[[Louise Chamis]]
|-
|'''Benno'''(ベノ)
|[[Akira Murayama]](村山 明)
| rowspan="3" |[[Gunnar Ernblad]]
|[[Don Johnson]]
|[[Ardwight Chamberlain]]
|-
|'''Minister'''(大臣)
|[[Jōji Yanami]](八奈見 乗児)
|[[Mike Worman]]
|[[Theodore Lehmann|Ted Lehmann]]
|-
|'''Adolph'''(アドルフ)
|[[Mugihito]](寺田 誠)
|[[Greg Starr]]
|Okänd
|-
|'''Prinsessan Catherina'''(王女カテリーナ)
|[[Chiyoko Kawashima]](川島 千代子)
|
|[[Helen Kataoka]]
|Okänd (som Katherine)
|-
|'''Prinsessan Rosanna'''(プリンセスロザンナ)
|[[Chiyoko Kawashima]](川島 千代子)
|
|[[Debbie Davidson]]
|Okänd
|-
|'''Prinsessan Francine'''(プリンセスフランシーヌ)
|[[Seiko Nakano]](中野 聖子)
|
|[[Donna Zucatti]]
|Okänd
|}

== Referenser ==
{{enwp|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Swan_Lake_(1981_film)&oldid=926782349|artikel=Swan Lake (1981 film)|datum=18 november 2019}}
===Noter===
<references/>
[[Kategori:Filmer 1981]]
[[Kategori:Anime (film)]]
[[Kategori:Japanska fantasyfilmer]]

Regissör: Kimio Yabuki

Producent: Chiaki Imada

Manus: Hirokazu Fuze

Baserad på: Svansjön av Pjotr Tjajkovskij

Originalmusik: Pjotr Tjajkovskij

Produktionsbolag: Toei Animation

Premiär: 14 mars 1981 (Japan)

Speltid: 75 minuter (Japan)

Land: Japan

Språk: japanska


text:
# Balham, England
Balham är en ort i Storbritannien. Den är belägen i grevskapet Greater London och riksdelen England, i den södra delen av landet, i huvudstaden London. Balham är beläget 27 meter över havet och antalet invånare är 14 751.
Terrängen runt Balham är platt. Runt Balham är det mycket tätbefolkat, med 3 895 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är City of London, 8,0 km norr om Balham. Runt Balham är det i huvudsak tätbebyggt.

wikiname: svwiki

title: Balham, England

in_language: sv

wikitext:
{{för|Balham}}
{{geobox
| 1                                 = Settlement

| name                              = Balham
| native_name                       =
| other_name                        =
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =

| image                             = Balham tube 080120.jpg
| image_caption                     =

| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =

| country                           = Storbritannien
| country_flag                      = true
| state                             = [[England]]
| state_type                        = Riksdel
| region                            = [[Greater London (grevskap i Storbritannien)|Greater London]]
| region_type                       = Grevskap
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =

| part                              =
| landmark                          =
| river                             =

| location                          =
| elevation                         =
| lat_d                             = 51.44695
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = -0.13836
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =

| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =

| population                        = 14751
| population_date                   =
| population_note                   = från dewiki
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =

| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =

| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =

| timezone                          = [[Coordinate Universal Time|UTC]]
| utc_offset                        = +0
| timezone_DST                      = [[British Summer Time|BST]]
| utc_offset_DST                    = +1
| postal_code                       = {{#property:P281}}
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =

| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =

| map                               = {{Kartposition Storbritannien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Storbritannien
| map_locator                       = Storbritannien
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =

| website                           =

| footnotes                         =
| timezone_label                    = Europe/London
}}
'''Balham''' är en [[ort]] i [[Storbritannien]].<ref name = "gn2656580"/> Den är belägen i grevskapet [[Greater London (grevskap i Storbritannien)|Greater London]] och riksdelen [[England]], i den södra delen av landet, i huvudstaden [[London]]. Balham är beläget {{formatnum:27}} meter över havet{{anmärkning|Framräknat ur höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} och antalet invånare är {{formatnum:14751}}.<ref name = "dewiki"/>

Terrängen runt Balham är platt.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 km radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} Runt Balham är det mycket tätbefolkat, med {{formatnum:3895}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Närmaste större samhälle är [[City of London]], {{formatnum:8.0}} km norr om Balham. Runt Balham är det i huvudsak tätbebyggt.<ref name = "nasalandcover"/>

== Kommentarer ==
{{anmärkningslista}}

== Källor ==
<references>
<ref name = "gn2656580">[{{Geonameslänk|gnid=2656580|name=balham}} Balham] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2010-05-24; databasdump nerladdad 2016-05-06</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "dewiki">(uppgift tagen från dewiki 2015-07-18)</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

== Externa länkar==
* {{Commonscat|Balham, London}}

[[Kategori:Stadsdelar i London]]

Land: Storbritannien

Riksdel: England

Grevskap: Greater London

Folkmängd: 14 751från dewiki

Tidszon: UTC (UTC+0)

- sommartid: BST (UTC+1)


text:
# Tibiocillaria pratti
Tibiocillaria pratti är en fjärilsart som beskrevs av George Thomas Bethune-Baker 1906. Tibiocillaria pratti ingår i släktet Tibiocillaria och familjen nattflyn. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Tibiocillaria pratti

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Tibiocillaria pratti''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Nattflyn]]
| familia = Noctuidae
| genus_sv =
| genus = [[Tibiocillaria]]
| species_sv =
| species = '''Tibiocillaria pratti'''
| taxon = Tibiocillaria pratti
| taxon_authority = Bethune-Baker 1906
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Tibiocillaria pratti'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[George Thomas Bethune-Baker]] 1906. ''Tibiocillaria pratti'' ingår i [[släkte]]t ''[[Tibiocillaria]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nattflyn]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/tibiocillaria+pratti/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om nattflyn}}

[[Kategori:Nattflyn]]
[[Kategori:Tibiocillaria|pratti]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Nattflyn · Noctuidae

Släkte: Tibiocillaria

Art: Tibiocillaria pratti

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Bethune-Baker 1906


text:
# Elixia
Elixia är ett släkte av lavar. Enligt Catalogue of Life ingår Elixia i familjen Elixiaceae, ordningen Umbilicariales, klassen Lecanoromycetes, divisionen sporsäcksvampar och riket svampar, men enligt Dyntaxa är tillhörigheten istället familjen Elixiaceae, klassen Lecanoromycetes, divisionen sporsäcksvampar och riket svampar.
| Elixia | \| \| Elixia flexella \| \| \| \| |
|        | \| \| Elixia flexella \| \| \| \| |
|        | Elixia flexella                   |
|        |                                   |

|  | Elixia flexella |
|  |                 |

title: Elixia

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Elixia
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Ascomycota
| divisio_sv = [[Sporsäcksvampar]]
| classis = [[Lecanoromycetes]]
| classis_sv =
| ordo = [[Umbilicariales]]
| ordo_sv =
| familia = [[Elixiaceae]]
| familia_sv =
| genus = '''Elixia'''
| genus_sv =
| taxon = Elixia
| taxon_authority =
}}

'''''Elixia''''' är ett [[släkte]] av [[lavar]]. Enligt [[Catalogue of Life]]<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/elixia/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref> ingår Elixia i [[familj (biologi)|familjen]] [[Elixiaceae]], [[ordning (biologi)|ordningen]] [[Umbilicariales]], [[klass (biologi)|klassen]] [[Lecanoromycetes]], [[division (biologi)|divisionen]] [[sporsäcksvampar]] och [[rike (biologi)|riket]] [[svampar]],<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/elixia/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref> men enligt Dyntaxa<ref name="dyn">[http://www.dyntaxa.se/taxon/info/1007902 Dyntaxa Elixia]</ref> är tillhörigheten istället [[familj (biologi)|familjen]] [[Elixiaceae]], [[klass (biologi)|klassen]] [[Lecanoromycetes]], [[division (biologi)|divisionen]] [[sporsäcksvampar]] och [[rike (biologi)|riket]] [[svampar]].<ref name="dyn">[http://www.dyntaxa.se/taxon/info/1007902 Dyntaxa Elixia]</ref>

{{Clade
| label1 = [[Elixiaceae]]
| 1={{Clade
  | label1 = '''Elixia'''
  | 1={{Clade
    | 1=[[Elixia flexella]]
    }}
  }}
}}

==Källor==
<references/>
* {{wikispecies|Elixia|''Elixia''}}

[[Kategori:Sporsäcksvampar]]
[[Kategori:Elixia]]

title: Systematik

Rike: Svampar · Fungi

Division: Sporsäcksvampar · Ascomycota

Klass: Lecanoromycetes

Ordning: Umbilicariales

Familj: Elixiaceae

Släkte: Elixia

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Elixia


text:
# Qong Bora (sockenhuvudort i Kina, Xinjiang Uygur Zizhiqu, lat 43,55, long 81,00)
Qong Bora (kinesiska: 琼博拉, 琼博拉乡) är en sockenhuvudort i Kina. Den ligger i den autonoma regionen Xinjiang, i den nordvästra delen av landet, omkring 530 kilometer väster om regionhuvudstaden Ürümqi. Antalet invånare är 8 598. Befolkningen består av 4 009 kvinnor och 4 589 män. Barn under 15 år utgör 22,0 %, vuxna 15-64 år 73 %, och äldre över 65 år 3,0 %.
Runt Qong Bora är det glesbefolkat, med 15 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Jagistay, 18,4 km öster om Qong Bora. Trakten runt Qong Bora består i huvudsak av gräsmarker.
Genomsnittlig årsnederbörd är 536 millimeter. Den regnigaste månaden är juni, med i genomsnitt 76 mm nederbörd, och den torraste är mars, med 14 mm nederbörd.

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Kina|datum=2016-06}}
{{geobox
| Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = Qong Bora
| native_name                       = 琼博拉
| other_name                        = Qong Bora Xiang
| category                          = Sockenhuvudort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             =
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Kina
| country_flag                      = true
| state                             = [[Xinjiang]]
| state_type                        = Provins
| region                            =
| region_type                       =
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         = 1306
| lat_d                             = 43.54534
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = 80.99907
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 8598
| population_date                   = 2010
| population_note                   = <ref name = "chinapop"/>
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[China Time|CT]]
| utc_offset                        = +8
| timezone_DST                      =
| utc_offset_DST                    =
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Kina|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Kina
| map_locator                       = Kina
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| other_name1                       = Qiongbola
| other_name2                       = Qiongbola Xiang
| other_name3                       = 琼博拉乡
| timezone_label                    = Asia/Shanghai
| geonames                          = 1538359
}}

'''Qong Bora''' ([[kinesiska]]: '''琼博拉''', '''琼博拉乡''') är en [[sockenhuvudort]] i [[Kina]].<ref name = "gn1538359"/> Den ligger i den autonoma regionen <!--ADM1-->[[Xinjiang]], i den nordvästra delen av landet, omkring 530 kilometer väster om regionhuvudstaden [[Ürümqi]]. Antalet invånare är <!--pop-->{{formatnum:8598}}.<ref name = "chinapop"/> Befolkningen består av {{formatnum:4009}} kvinnor och {{formatnum:4589}} män. Barn under 15 år utgör {{formatnum:22.0}} %, vuxna 15-64 år {{formatnum:73}} %, och äldre över 65 år {{formatnum:3.0}} %.<ref name = "chinapop"/>

Runt Qong Bora är det glesbefolkat, med {{formatnum:15}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Närmaste större samhälle är [[Jagistay (sockenhuvudort i Kina, Xinjiang Uygur Zizhiqu, lat 43,58, long 81,22)|Jagistay]], {{formatnum:18.4}} km öster om Qong Bora. Trakten runt Qong Bora består i huvudsak av [[gräsmarker]].<ref name = "nasalandcover"/>

Genomsnittlig [[årsnederbörd]] är {{formatnum:536}} millimeter. Den regnigaste månaden är juni, med i genomsnitt {{formatnum:76}} mm [[nederbörd]], och den torraste är mars, med {{formatnum:14}} mm nederbörd.<ref name = "nasarain"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "chinapop">{{webbref |url= http://pan.baidu.com/share/link?uk=2922733136&shareid=2553664090&third=0&adapt=pc&fr=ftw#path=%252F%25E3%2580%258A%25E4%25B8%25AD%25E5%259B%25BD2010%25E5%25B9%25B4%25E4%25BA%25BA%25E5%258F%25A3%25E6%2599%25AE%25E6%259F%25A5%25E5%2588%2586%25E4%25B9%25A1%25E3%2580%2581%25E9%2595%2587%25E3%2580%2581%25E8%25A1%2597%25E9%2581%2593%25E8%25B5%2584%25E6%2596%2599%25E3%2580%258Bxls|titel= 中国2010年人口普查分乡、镇、街道资料》xls (Folkräkning 2010 Kina)|hämtdatum=23 april 2016 |efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= Baidu.com}}</ref>
<ref name = "gn1538359">[{{Geonameslänk|gnid=1538359|name=qong%20bora}} Qong Bora] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2013-07-07; databasdump nerladdad 2016-03-31</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasarain">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|titel= NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission|arkivurl= https://web.archive.org/web/20190419091014/https://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|arkivdatum= 19 april 2019}}</ref>
</references>

[[Kategori:Orter i Xinjiang]]
[[Kategori:WP:Projekt Kina]]

Land: Kina

Provins: Xinjiang

Tidszon: CT (UTC+8)


text:
# Lomatium laevigatum
Lomatium laevigatum är en flockblommig växtart som först beskrevs av Thomas Nuttall, John Torrey och Asa Gray, och fick sitt nu gällande namn av John Merle Coulter och Joseph Nelson Rose. Lomatium laevigatum ingår i släktet Lomatium och familjen flockblommiga växter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Lomatium laevigatum

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|flockblommig växt|datum=2014-06}}
{{Taxobox
| name = ''Lomatium laevigatum''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Araliaordningen]]
| ordo = Apiales
| familia_sv = [[Flockblommiga växter]]
| familia = Apiaceae
| genus_sv =
| genus = [[Lomatium]]
| species_sv =
| species = '''Lomatium laevigatum'''
| taxon = Lomatium laevigatum
| taxon_authority = ([[Thomas Nuttall|Nutt.]] ex [[John Torrey|Torr.]] & [[Asa Gray|A.Gray]]) [[John Merle Coulter|J.M.Coult.]] & [[Joseph Nelson Rose|Rose]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Peucedanum laevigatum'' [[Thomas Nuttall|Nutt.]] ex [[John Torrey|Torr.]] & [[Asa Gray|A.Gray]]
''Cogswellia laevigata'' ([[Thomas Nuttall|Nutt.]] ex [[John Torrey|Torr.]] & [[Asa Gray|A.Gray]]) [[Marcus Eugene Jones|M.E.Jones]]
}}

'''''Lomatium laevigatum'''''<ref name = "C132"/> är en [[flockblommiga växter|flockblommig växt]]art som först beskrevs av [[Thomas Nuttall]], [[John Torrey]] och [[Asa Gray]], och fick sitt nu gällande namn av [[John Merle Coulter]] och [[Joseph Nelson Rose]]. ''Lomatium laevigatum'' ingår i [[släkte]]t ''[[Lomatium]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[flockblommiga växter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9467353|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">''In: Contr. U. S. Natl. Herb. 7(1): 225.'', 1900</ref>
<ref name = "source">[http://rbg-web2.rbge.org.uk/URC Umbellifers: World Umbellifer Database]</ref>
</references>

[[Kategori:Flockblommiga växter]]
[[Kategori:Lomatium|laevigatum]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Araliaordningen · Apiales

Familj: Flockblommiga växter · Apiaceae

Släkte: Lomatium

Art: Lomatium laevigatum

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Lomatium laevigatum

Auktor: (Nutt. ex Torr. & A.Gray) J.M.Coult. & Rose

title: Synonymer

Synonymer: Peucedanum laevigatum Nutt. ex Torr. & A.Gray · Cogswellia laevigata (Nutt. ex Torr. & A.Gray) M.E.Jones


text:
# Gäng
Ett gäng är en grupp människor eller ett hemligt sällskap som delar en gemensam identitet, även om den identiteten ibland inte är mer än själva associationen till varandra. Ett gäng kan bestå av en politik, etnisk eller annan sorts gemenskap, såsom ett fotbollslag eller en motorcykelklubb. Ordet gäng har ofta fått en negativ eller på annat vis laddad betydelse, då det numera ofta syftar på kriminella gatugäng.
Formerna för gängen kan variera. Det kan vara exempelvis ungdomsgäng, uppstått i socialt utsatta bostadsområden, eller internationella ligor och nätverk. Vissa gäng hävdar att de ofta att de blir orättvist utpekade som kriminella eftersom deras verksamhet inte är olaglig per se utan att kriminella handlingar utförts av enskilda medlemmar.

title: Gäng

wikitext:
[[Bild:the-brotherhood13.jpg|300px|miniatyr|[[Brödraskapet (kriminell organisation)|Brödraskapet]]s emblem.]]

Ett '''gäng''' är en [[grupp (sociologi)|grupp]] människor eller ett [[hemligt sällskap]] som delar en gemensam identitet, även om den identiteten ibland inte är mer än själva associationen till varandra. Ett gäng kan bestå av en politik, [[etnicitet|etnisk]] eller annan sorts gemenskap, såsom ett [[fotboll]]slag eller en [[motorcykelklubb]]. Ordet gäng har ofta fått en negativ eller på annat vis laddad betydelse, då det numera ofta syftar på [[kriminalitet|kriminella]] gatugäng.<ref>{{webbref|url=http://www.diva-portal.se/smash/get/diva2:479943/FULLTEXT01.pdf|titel=På väg mot rumsren rasism|utgivare=Stockholms universitet|språk=svenska|sid=21|författare=Alexander Åberg|datum=2011|hämtdatum=1 oktober 2011}}</ref>

Formerna för gängen kan variera. Det kan vara exempelvis ungdomsgäng, uppstått i socialt utsatta bostadsområden, eller internationella ligor och nätverk. Vissa gäng hävdar att de ofta att de blir orättvist utpekade som kriminella eftersom deras verksamhet inte är olaglig per se utan att [[kriminalitet|kriminella]] handlingar utförts av enskilda medlemmar.

== Se även ==
* [[Differentiella associationer]]
* [[Gangstarap]]
* [[Social kontrollteori]]
* [[Teorin om sociala band]]

==Källor==
===Noter===
<references/>
[[Kategori:Gäng| ]]
[[Kategori:Sociala grupper]]
[[Kategori:Brott]]
[[Kategori:Sociologi]]
[[Kategori:Kriminologi]]
[[Kategori:Internationell organiserad brottslighet]]


text:
# Kornknarr
Kornknarr (Crex crex) är en fågel i familjen rallar. Den häckar i Europa och Asien så långt österut som västra Kina och flyttar till Afrika över vintern. Kornknarren är en medelstor rall med sandfärgad eller gråbrun ovansida med svarta fläckar. Den har kastanjeröda partier på vingarna, grå undersida med rostfärgade och vita (eller gråa) tvärgående streck på kroppssidan och undergumpen. Den har en kraftig näbb och ljusgrå ben. Som juvenil har den en liknande fjäderdräkt och som dununge är den, som alla rallar, svart. Arten delas inte upp i några underarter, men individer från dess östra utbredningsområden tenderar att vara något ljusare. Hanens häckningsläte är en mycket högljutt krek krek, varifrån dess vetenskapliga namn, Crex crex, härstammar.
Kornknarrens häckar på gräsmark, framförallt jordbruksvallar, och vintertid uppträder den i liknande habitat. Den håller sig ofta dold och placerar sitt rede av gräs i en fördjupning i marken. Den lägger sex till 14 ägg som ruvas i 19–20 dagar och de borymmande ungarna blir flygga efter cirka fem veckor. Kornknarren är allätare, men lever främst av ryggradslösa djur och växtmaterial såsom gräsfrön och spannmål; ibland tar den även små grodor eller däggdjur. Naturliga fiender utgörs av introducerade och vilda däggdjur, större fåglar, olika parasiter och sjukdomar.
Kornknarren har minskat mycket kraftigt över stora delar av sitt tidigare utbredningsområde, främst i Västeuropa, på grund av förändrade jordbruksmetoder som lett till att redena förstörs under häckningen. Trots detta kategoriseras arten som livskraftig (LC) av IUCN på grund av sitt mycket stora utbredningsområde och stora och stabila bestånd i Ryssland, Kazakstan och västra Kina. Naturvårdande insatser har inneburit en stabilisering, och ibland även en ökning, i vissa länder där den tidigare minskat kraftigt. Dess vittljudande häckningsläte har resulterat i att den förekommer i både folktro och litteraturen och har även gett den en rad lokala namn.

## Systematik
Familjen rallar omfattar uppemot 140 arter. De största antalet, och de minst specialiserade formerna, förekommer i Gamla världen, vilket indikerar att det är där familjen har sitt ursprung. Taxonomin för de små rallarna har varit och är fortfarande komplicerad. Morfologiska studier visade tidigare att kornknarren stod nära Porzana-sumphönorna, speciellt vitstrupig sumphöna (Porzana albicollis), men DNA-studier visar att detta är inkorrekt. Istället ingår kornknarrarna i en klad med bland annat vattenrallen i Rallus, troligen närmast släktet Lewinia. Tidigare delade kornknarren släktet Crex med arten som då kallades afrikansk kornknarr, nu gräsrall (Crecopsis egregia). Genetiska studier har dock även här kullkastat tidigare föreställningar och visat att dessa inte är nära släkt med varandra. Den förs därför numera allt ofta till ett eget släkte, Crecopsis, och denna linje följs här.
Kornknarren beskrevs första gången taxonomiskt 1758 av Carl von Linné under det vetenskapliga namnet Rallus crex, men flyttades sedermera till det egna släktet Crex (skapat 1803 av den tyske naturvetaren och ornitologen Johann Matthäus Bechstein), men beskrevs då under namnet Crex pratensis. Den tidigare användningen av crex ger namnet prioritet över Bechsteins artepitet pratensis och resulterar i dess nuvarande vetenskapliga namn Crex crex. Binomialnamnet Crex crex härstammar från grekiskans "κρεξ", som är onomatopoetiskt och refererar till kornknarrens repetetiva och ljudliga häckningsläte. Även det svenska trivialnamnets ena del, "knarr", refererar till lätet medan "korn" refererar till dess vana att befinna sig på åkrar.

## Utseende
Kornknarren är en medelstor rall som mäter 27–30 cm och har ett vingspann på 42–53 cm. Hanarna väger i genomsnitt 165 gram och honorna 145 gram. Dess fjäderdräkt är kryptiskt färgade i bruna, svarta och grå nyanser vilket ger den ett bra kamouflage. Fjädrarna på hjässan och ryggen hos den adulta hanen har svart centra, brun spets och sandfärgade och gråa bräm, vilket ger ett svartprickigt intryck i fält. De övre vingtäckarna är distinkt rödbruna. Ansiktet, strupen och bröstet är blågrå, utöver det ljusbruna tygelstrecket som sträcker sig från näbbasen och möter det bruna på halsen. Buken är ljusgrå och kroppssidan streckad i vitt och rödbrunt. Den kraftiga näbben är köttfärgad, irisen brun och fötter och ben är ljust gråa. Honan har en varmare ton på ovansidan och ett smalare och mörkare tygelstreck.
Utanför häckningstid blir översidan hos båda könen mörkare och undersidan brunare. Den juvenila dräkten påminner om den adulta, men har en gulare ton på ovansidan och istället för grått är de sandfärgade på undersidan. Dunungarna är, som hos alla rallar, svarta. Kornknarren delas visserligen inte upp i några underarter, men dräktskillnaderna är stora över dess utbredningsområde och det är en klinal övergång mot de allt mer ljusa och grå populationerna i öster. Adulta fåglar genomgår en komplett ruggning efter häckningen, som vanligtvis avslutas i slutet av augusti eller början av september, innan de flyttar söderut över vintern. Den genomför också en partiell ruggning (främst fjäderpartier på huvud, kropp och stjärt) i vinterkvarteret innan den återvänder till häckningsplatserna. Dunungarna genomgår en ruggning av fjädrarna på huvud och kropp ungefär fem veckor efter att de kläckts.
Kornknarrens vinterkvarter överlappar med den till utseendet liknande gräsrallen men skiljs ifrån denna på sin större storlek, ljusare ovansida, rödbruna vingovansida och annorlunda teckning på undersidan. I flykten har kornknarren längre, mer rundade vingar och grundare vingslag än gräsrallen. Förväxlingsrisk med andra rallar är osannolik, både på häckningsplats och i vinterkvarteret. En flygande kornknarr kan påminna om en hönsfågel, men dess rödbruna vingovansida och hängande ben är karaktäristiska.

### Läte
- Problem att lyssna på filerna? Mediahjälp (engelska).

Under häckningstiden utstöter de adulta hanarna ett ljudligt och repetitivt spelläte. Ett mekaniskt knarrande "ärph-ärph" (eller "krex-krex" som det också beskrivs) med en elektrisk biton när man kommer nära. När den spelar sitter den ofta i tät vegetation, på en gren nära marken eller direkt på marken, med huvud och hals nästan vertikalt uppåt och med vidöppen näbb. Lätet kan höras på 1,5 km håll och fungerar revirhävdande och attraherar honor. Tidigt på säsongen spelar den nästan konstant hela natten och ibland även kortare stunder på dagen. Lätet kan upprepas mer än 20 000 gånger per natt, med ett frekvensmaximum mellan midnatt och klockan tre på morgonen. Spellätet har utvecklats genom evolution för att honan ska kunna lokalisera hanen när han är dold i vegetationen. Efter några veckor minskar frekvensen på spellätet, men kan åter igen öka mot slutet av äggläggningsperioden innan det helt avstannar mot slutet av häckningssäsongen. Hanen har också ett morrande läte som yttras med stängd näbb vid närkontakt med andra revirhävdande hanar.
Honan har också ett liknande läte som hanen som hon använder mer sällsynt än hanen. Locklätet har en mer distinkt skällande karaktär med ungefär samma rytm, men mindre skorrande. Honan har även ett högfrekvent pipande läte och ett oo-oo-oo-läte för att locka på dunungarna. Ungarnas kontaktläte låter piick-piick och ett hårt pipande tiggläte.

## Utbredning och habitat
Kornknarren häckar från Irland och Storbritannien i väst och österut genom Europa till norra Kina och centrala delarna av Sibirien så långt österut som området kring Bajkalsjön. Dock har arten försvunnit från stora delar av sitt historiska utbredningsområde och en gång i tiden häckade den i lämpliga biotoper över hela Palearktis mellan latitud 41°N och 62°N. Idag saknas den eller är mycket sällsynt som häckfågel i Spanien, Portugal, stora delar av Frankrike, Italien och Balkan, och i Turkiet. I Skandinavien har den en sydlig utbredning och i Storbritannien en västlig utbredning. Gamla utsagor att den även skulle ha häckat i Sydafrika är felaktiga och resultat från felidentifierade ägg av afrikansk rall (Rallus caerulescens) funna i en museisamling.
Kornknarren övervintrar huvudsakligen i Afrika, från Kongo-Kinshasa och centrala Tanzania och söderut till östra Sydafrika. Norr om detta område uppträder den främst under flytten (den övervintrar dock sällan i Nordafrika), men även norr och väster om sitt huvudsakliga övervintringsområde i sydöstra Afrika. Merparten av de övervintrande beståndet i Sydafrika förekommer i KwaZulu-Natal och tidigare Transvaalprovinsen. Förr när häckningspopulationerna var mycket större förekom det mycket fler observationer av kornknarr under perioden december till februari i Västeuropa.
Kornknarren flyttar till Afrika via två huvudrutter: en västlig rutt över Marocko och Algeriet och den viktigaste flyttningsrutten över Egypten. Under flytten har den observerats i flertalet länder mellan häckningsområdena och vinterkvarteren (inklusive merparten av Västafrika) och de delar av södra Asien som ligger mellan de östligaste häckningsområdena och Afrika. Utöver detta har den observerats på Sri Lanka, i Vietnam, Australien, på Seychellerna, Bermuda, i Kanada, USA, på Grönland, Island, Färöarna, Azorerna, Madeira och Kanarieöarna.
Kornknarren häckar framförallt i låglandområden men även på högre höjd, exempelvis upp till 1 400 meter i alperna, 2 700 meter lokalt i Kina och 3 000 meter över havet lokalt i Ryssland. Tidigare omfattade häckningsbiotoperna för kornknarren flodängar med högt gräs och andra ängsväxter som starr och irisar. Idag förekommer den främst i svala halvfuktiga gräsmarker som används för höproduktion, speciellt i odlingsbygd med begränsad gödsling och slåtter. Den häckar även i annan trädlös gräsmark som i bergstrakter, på taiga, i kustområden eller där den uppstått på grund av brand. Fuktigare områden, som utkanter av våtmark, kan också användas men mycket fuktiga habitat undviks liksom helt öppna habitat och habitat där vegetationen är högre än 50 cm eller alltför tät för kornknarren att forcera. Habitatens enstaka buskar eller häckar kan nyttjas som utposter när den yttrar sitt lockläte. Gräsmark som inte slås eller betas blir för tätt och ihoptrasslat för att fungera som häckningshabitat. Lokalt kan den även häcka i åkermark med säd, ärtväxter, raps, klöver eller potatis och i Kina häckar den även i fält med lin.
Efter häckningen flyttar de adulta fåglarna till områden med mer högväxt vegetation som bladvass, irisar eller nässlor för att rugga, för att sedan återvända till häckningshabitatet för en andra kull. Häckningsförsök i åkerkanter eller närliggande obrukad mark har högre häckningsframgång än försök längre in i områden med tätare vegetation.
I vinterkvarteren i Afrika förekommer den på torra gräsmarker och savann och föredrar vegetation som är 30–200 cm hög, vilket omfattar områden som säsongsbundet bränns och ibland i marker med halvgräs eller i vassbäddar. Vintertid återfinns den även på övergivna åkrar eller åkrar i träda, oklippta områden på flygfält och i åkerkanter. I Sydafrika förekommer den upp till höjder av 1 750 meter över havet. Den uppträder ibland tillsammans med gräsrallen, men den senare föredrar fuktigare gräsmark med kortare vegetation.

## Ekologi
Under sin häckningstid är kornknarren mycket svår att få syn på och gömmer sig ofta i markvegetationen, men ger sig ibland ut i öppnare terräng. Sällsynt kan individer låta sig utfodras av människor. I de afrikanska vinterkvarteren uppträder den mycket mer skyggt än den gräsrallen och till skillnad denna observeras den sällan men kan ibland födosöka på tågvallar eller vid vägkanter.
Kornknarren är som mest aktiv på morgonen och på kvällen efter kraftigt regn och under lätt regn. Dess karaktäristiska flykt när den flyger undan är vek och fladdrande, oftast med hängande ben. När den förflyttar sig längre sträckor, som under flytten, har den en kraftfullare, rakare flykt med benen upplyfta. På marken förflyttar den sig med höga kliv och när den snabbt springer genom gräs håller den kroppen horisontellt framåtböjd. Den kan simma om den absolut måste. När den skräms upp flyger den kortare än 50 meter och landar ofta bakom en buske eller grästuva där den sedan trycker. Om den störs i öppen terräng springer den ofta hukande undan för att sedan stanna upp, sträcka på kroppen och observera fridstöraren. Om den fångas kan den spela död, men kan snabbt kvickna till om den får en möjlighet att smita.
I vinterkvarteren lever kornknarren ensam och varje individ upptar ett revir på 4,2–4,9 hektar åt gången, men den totala ytan kan vara mycket större då den kan genomföra lokala förflyttningar exempelvis på grund av översvämningar eller jordbruksverksamhet. Under flytten kan den samlas i flockar på upp till 40 fåglar och uppträder ibland i blandflockar med vaktel. Den flyttar nattetid och dagrastande flockar kan uppgå till hundratals individer vid populära rastplatser. Flyttningsrutten är inte inlärd utan medfödd. En studie med uppfödda fåglar som hållits i fångenskap i tio generationer visade att de var lika framgångsrika som vildfödda individer på att flytta till Afrika för att sedan återvända.

### Häckning
Fram till 1995 trodde man att kornknarren var monogam, men det har visat sig att en hane kan ha flera revir och häcka med två eller flera honor och flytta från ett revir till ett annat revir när den ena ruvningen nästan är över för att påbörja en andra. Hanars revir kan variera från 3 till 51 hektar, med ett genomsnitt på 15,7 hektar. Honan har ett mycket mindre häckningsområde, med ett genomsnitt på 5,5 hektar.
Hanen utmanar inkräktande hanar med läten samtidigt som han släpar sina vingar i marken och med huvudet framåtriktat. Oftast lämnar den besökande hanen, men om den stannar kvar ställer de båda hanarna upp sig med lyfta huvuden och släpande vingar. De börjar sedan kretsa runt varandra samtidigt som de utstöter ett morrande läte och gör utfall och stöter emot varandra. Det kan utmynna i regelrätt slagsmål där de kastar sig mot varandra och försöker hugga mot den andre med näbben och ibland även med sparkar. Honan försvarar inte reviret på något sätt.
Boet läggs djupt i gräset och är ofta en uppkrafsad grop som beklätts med gräs och rötter. Honan lägger en kull om året med sex till 14 (oftast åtta till tolv) brungula mycket glansiga ägg med glesa fläckar som är rödbruna eller gråa. När honan ruvar ligger hon hårt på äggen och lämnar boet mycket sällan; hon ruvar i cirka tjugo dagar. De svarta ungarna stannar högst ett dygn i boet varefter de följer sina föräldrar på födosök. Ungarna är flygga efter cirka femtio dygn.

### Föda
Kornknarren är allätare men lever huvudsakligen av ryggradslösa djur, däribland daggmaskar, sniglar, spindlar, skalbaggar, trollsländor, gräshoppor, myror och andra insekter. På häckningsplatsen tar den skadedjur som vivlar av släktet Sitona, harkrankar och knäppare. Kornknarren äter också små grodor, däggdjur, samt växtdelar inklusive gräsfrön och spannmål. Dess diet i vinterkvarteren är i stort sett likartad, men innehåller lokalt tillgängliga byten såsom termiter, kackerlackor och pillerbaggar. Födan hämtas direkt från marken, från låga växter och från grästuvor.
Kornknarren kan söka bland döda blad med näbben och springande jaga efter rörliga byten. Jakten förekommer normalt i skydd av växtlighet men kan, särskilt på vintern, ske på grästäckta stigar och uppkörda spår. Material som den inte kan smälta kommer upp igen som 1 cm stora spybollar. Ungarna matas huvudsakligen med animalisk föda och när de är fullvuxna kan de flyga tillsammans med föräldrarna upp till 6,5 km för att besöka platser där de har tillgång till kompletterande föda. Liksom andra rallar sväljer kornknarren smågrus med vars hjälp den bearbetar födan mekaniskt för att sönderdela den i muskelmagen.

### Predatorer och parasiter
I häckningsområdet utgörs predatorerna av förvildade och tama katter, mink, förvildad tamiller, utter, räv och av fåglar såsom ormvråk och kråka. I Litauen har introducerad mårdhund också observerats ta kornknarr. När ungarna lämnar boet och rör sig fritt kan de tas av större fåglar som vit stork, kråkfåglar, trutar, kärrhökar och andra typer av rovfåglar. Bopredation sker sällan vid ostörda häckningsplatser, vilket märks i den relativt höga häckningsframgången.
Den vitt spridda parasiten Prosthogonimus ovatus, som lever i fåglars äggledare, har observerats hos kornknarren och så även den parasitiska masken Plagiorchis elegans, larver av parasitiska flugor och hårda fästingar av släktena Haemaphysalis och Ixodes.
Under återinplanteringen av kornknarr i England 2003 orsakade den patogena bakterien Campylobacter enterit och dåligt allmäntillstånd hos de utsläppta fåglarna.

## Kornknarren och människan

### Status och hot
Kornknarren har minskat mycket kraftigt över stora delar av sitt tidigare utbredningsområde, främst i Västeuropa, på grund av förändrade jordbruksmetoder som lett till att redena förstörs innan häckningen är avklarad. Trots detta kategoriseras arten som livskraftig (LC) av IUCN på grund av sitt mycket stora utbredningsområde och stora och uppenbarligen stabila bestånd i Ryssland och Kazakstan. Beståndet i västra Kina har visat sig vara mycket större än man tidigare trott och naturvårdande insatser har inneburit en stabilisering, och ibland även en ökning, av bestånden i vissa av de länder där den tidigare haft de kraftigaste minskningarna. Världspopulationen uppskattas till mellan tre och sju miljoner vuxna individer.

#### Status i Sverige
Tidigare var kornknarren en välkänd fågel i det svenska jordbrukslandskapet. I Sverige och på många andra platser innebar flytten av slåttern till midsommartid en drastisk försämring för arten då detta sammanfaller med kornknarrens häckningstid. I och med en ökad förståelse för bland annat kornknarrens behov så märkte man under 2000 en liten återhämtning hos den svenska populationen och den nedåtgående trenden verkade vara stoppad. Under 2008 var kornknarren utsedd till årets riksinventeringsart. I Artdatabankens rödlista från 2020 kategoriseras den som nära hotad (NT).

### Namn
Artens vetenskapliga namn Crex crex är en onomatopoetisk härmning av dess läte. Äldre trivialnamn är ängsknarr, vaktelkung, grönskära, grässkära och åkerhöna. Äldre dialektala namn är bjuggbit i Västergötland (jämför bjugg, som dialektalt betytt korn i Halland), akerhyns (jämför med åkerhöns), seidreifver eller sigderifvare, och nattskärra på  Gotland, ängsnärpa i Skåne och Kalmar och ängskärra i Kalmar.

title: Kornknarr

wikitext:
{{Taxobox
| name = Kornknarr
| status = LC
| status_ref = <ref name="IUCN">{{IUCN2020-3|assessors=[[BirdLife International]]|år=2016|id=22692543/86147127|titel=Crex crex|hämtdatum=26 december 2020}}</ref>
| image = Crex crex, Beachy Head 1.jpg
| image_caption = [[Adult]] kornknarr.
| range_map = Crexcrex.png
| range_map_caption =

<big>{{Legend2|#FFFF00| Häckningsområden (sommar)|border=1px solid #aaa}}

{{Legend2|#0080FF| Övervintringsområden. |border=1px solid #aaa}}</big>
(det angivna utbredningsområdet är ungefärligt)
| image2 = Corncrake2.jpg
| image2_caption =
| domain_sv = [[Eukaryoter]]
| domain = Eukaryota
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| subphylum = Vertebrata
| classis_sv = [[Fåglar]]
| classis = Aves
| ordo_sv = [[Tran- och rallfåglar]]
| ordo = Gruiformes
| familia_sv = [[Rallar]]
| familia = Rallidae
| genus_sv =
| genus = [[Crex]]
| species_sv = '''Kornknarr'''
| species = C. crex
| taxon = Crex crex
| taxon_authority = [[Carl von Linné|Linné]], [[1758]]
| synonyms =
* ''Rallus crex'' Linne, 1758 ([[protonym]])
* ''Galinula crex''
}}

'''Kornknarr''' (''Crex crex'') är en [[fågel]] i familjen [[rallar]]. Den [[häckning|häckar]] i [[Europa]] och [[Asien]] så långt österut som västra [[Kina]] och [[Flyttfågel|flyttar]] till [[Afrika]] över vintern. Kornknarren är en medelstor rall med sandfärgad eller gråbrun ovansida med svarta fläckar. Den har kastanjeröda partier på vingarna, grå undersida med rostfärgade och vita (eller gråa) tvärgående streck på kroppssidan och undergumpen. Den har en kraftig [[näbb]] och ljusgrå ben. Som [[juvenil]] har den en liknande [[fjäderdräkt]] och som [[dununge]] är den, som alla rallar, svart. [[Art]]en delas inte upp i några [[underart]]er, men individer från dess östra utbredningsområden tenderar att vara något ljusare. Hanens [[fågelläte|häckningsläte]] är en mycket högljutt ''krek krek'', varifrån dess [[vetenskapligt namn|vetenskapliga namn]], ''Crex crex'', härstammar.

Kornknarrens häckar på [[Gräsmarker|gräsmark]], framförallt [[vall (jordbruk)|jordbruksvallar]], och vintertid uppträder den i liknande [[habitat]]. Den håller sig ofta dold och placerar sitt [[rede]] av gräs i en fördjupning i marken. Den lägger sex till 14 [[ägg]] som [[ruvning|ruvas]] i 19–20 dagar och de [[Borymmare|borymmande]] ungarna blir [[flygga]] efter cirka fem veckor. Kornknarren är [[allätare]], men lever främst av [[ryggradslösa djur]] och växtmaterial såsom gräsfrön och [[spannmål]]; ibland tar den även små [[grodor]] eller [[däggdjur]]. Naturliga fiender utgörs av [[Introducerade arter|introducerade]] och vilda däggdjur, större fåglar, olika [[parasiter]] och sjukdomar.

Kornknarren har minskat mycket kraftigt över stora delar av sitt tidigare utbredningsområde, främst i Västeuropa, på grund av förändrade jordbruksmetoder som lett till att redena förstörs under häckningen. Trots detta kategoriseras arten som [[livskraftig]] (LC) av [[IUCN]] på grund av sitt mycket stora utbredningsområde och stora och stabila bestånd i Ryssland, [[Kazakstan]] och västra Kina. Naturvårdande insatser har inneburit en stabilisering, och ibland även en ökning, i vissa länder där den tidigare minskat kraftigt. Dess vittljudande häckningsläte har resulterat i att den förekommer i både folktro och litteraturen och har även gett den en rad lokala namn.

== Systematik ==
Familjen [[rallar]] omfattar uppemot 140 arter. De största antalet, och de minst specialiserade formerna, förekommer i [[Gamla världen]], vilket indikerar att det är där familjen har sitt ursprung. [[Taxonomi]]n för de små rallarna har varit och är fortfarande komplicerad. Morfologiska studier visade tidigare att kornknarren stod nära ''[[Porzana]]''-sumphönorna, speciellt [[vitstrupig sumphöna]] (''Porzana albicollis''),<ref name= Livezey2>Livezey (1998), s. 2134</ref> men DNA-studier<ref name=Garcia>García-R, J.C., G.C. Gibb, and S.A. Trewick (2014), Deep global evolutionary radiation in birds: Diversification and trait evolution in the cosmopolitan bird family Rallidae, Mol. Phylogenet. Evol. 81, 96-108.</ref> visar att detta är inkorrekt. Istället ingår kornknarrarna i en klad med bland annat [[vattenrall]]en i ''[[Rallus]]'', troligen närmast släktet ''[[Lewinia]]''. Tidigare delade kornknarren släktet ''Crex'' med arten som då kallades ''afrikansk kornknarr'', nu [[gräsrall]] (''Crecopsis egregia''). Genetiska studier har dock även här kullkastat tidigare föreställningar och visat att dessa inte är nära släkt med varandra.<ref>Garcia-R, J.C., Lemmon, E.M., Lemmon, A.R. och French, N. 2020. Phylogenomic reconstruction sheds light on new relationships and timescale of rails (Aves: Rallidae) evolution. Diversity 12:70:1–10.</ref> Den förs därför numera allt ofta till ett eget släkte, '''''Crecopsis''''', och denna linje följs här.

Kornknarren beskrevs första gången taxonomiskt 1758 av [[Carl von Linné]] under det [[Vetenskapligt namn|vetenskapliga namnet]] ''Rallus crex'',<ref>{{Bokref |efternamn = Linnaeus |förnamn = Carolus |författarlänk = Carl Linnaeus |titel = Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata |volym = 1 |utgivningsort = Holmiae (Stockholm) |utgivare = Laurentii Salvii |år = 1758 |språk = latin |sid = 153 |url = http://biodiversitylibrary.org/page/727060 }}</ref> men flyttades sedermera till det egna släktet ''Crex'' (skapat 1803 av den tyske naturvetaren och ornitologen [[Johann Matthäus Bechstein]]), men beskrevs då under namnet ''Crex pratensis''.<ref name= bechstein>{{Bokref |efternamn = Bechstein |förnamn = Johann Matthäus |medförfattare =  |titel = Ornithologisches Taschenbuch von und für Deutschland oder kurze Beschreibung aller Vogel Deutschlands, vol 2 |år = 1803 |utgivningsort = Leipzig |utgivare = Richter |språk = tyska |sid = 336 }}</ref> Den tidigare användningen av ''crex'' ger namnet prioritet över Bechsteins [[artepitet]] ''pratensis'' och resulterar i dess nuvarande vetenskapliga namn ''Crex crex''.<ref>{{cite journal | url= http://www.archive.org/stream/proceedingsofgen96scie#page/311/mode/1up |title= Remarks on the divergencies between the "Rules for naming Animals" of the German Zoological Society and the Stricklandian Code of Nomenclature | journal = Proceedings of the Zoological Society of London | volume=54 | issue=2| pages = 306–319 | year=1896 | last = Sclater | first = Philip Lutley}}</ref> Binomialnamnet ''Crex crex'' härstammar från [[grekiska]]ns "κρεξ", som är onomatopoetiskt och refererar till kornknarrens repetetiva och ljudliga häckningsläte.<ref name= wood>{{Bokref |efternamn = Wood |förnamn = John George |titel = The Illustrated Natural History |år = 1855 |utgivningsort = London |utgivare = G Routledge |isbn =  |sid = 302 }}</ref><ref name= Smith>{{Bokref |efternamn = Smith |förnamn = John Maynard |efternamn2 = Harper |förnamn2 = David |titel = Animal Signals |år = 2003 |utgivningsort = Oxford |utgivare = Oxford University Press |isbn = 0198526857 |sid = 11 }}</ref> Även det svenska trivialnamnets ena del, "knarr", refererar till lätet medan "korn" refererar till dess vana att befinna sig på åkrar.

== Utseende ==
[[Fil:Corncrake inflight.jpg|thumb|left|En ovanlig syn: en flygande kornknarr.]]
Kornknarren är en medelstor rall som mäter 27–30 cm och har ett vingspann på 42–53 cm. Hanarna väger i genomsnitt 165 gram och honorna 145 gram. Dess fjäderdräkt är kryptiskt färgade i bruna, svarta och grå nyanser vilket ger den ett bra [[kamouflage]]. [[fjäder (biologi)|Fjädrarna]] på hjässan och ryggen hos den [[adult]]a hanen har svart centra, brun spets och sandfärgade och gråa [[Bräm (fågelfjäder)|bräm]], vilket ger ett svartprickigt intryck i fält. De övre [[täckare|vingtäckarna]] är distinkt rödbruna. Ansiktet, strupen och bröstet är blågrå, utöver det ljusbruna [[tygelstreck]]et som sträcker sig från näbbasen och möter det bruna på halsen. Buken är ljusgrå och kroppssidan streckad i vitt och rödbrunt. Den kraftiga näbben är köttfärgad, irisen brun och fötter och ben är ljust gråa. Honan har en varmare ton på ovansidan och ett smalare och mörkare tygelstreck.

Utanför häckningstid blir översidan hos båda könen mörkare och undersidan brunare. Den [[juvenil]]a dräkten påminner om den adulta, men har en gulare ton på ovansidan och istället för grått är de sandfärgade på undersidan. Dunungarna är, som hos alla rallar, svarta. Kornknarren delas visserligen inte upp i några underarter, men dräktskillnaderna är stora över dess utbredningsområde och det är en [[klinal]] övergång mot de allt mer ljusa och grå populationerna i öster. Adulta fåglar genomgår en [[Ruggning (biologi)|komplett ruggning]] efter häckningen, som vanligtvis avslutas i slutet av augusti eller början av september, innan de flyttar söderut över vintern. Den genomför också en [[Ruggning (biologi)|partiell ruggning]] (främst fjäderpartier på huvud, kropp och stjärt) i vinterkvarteret innan den återvänder till häckningsplatserna. Dunungarna genomgår en ruggning av fjädrarna på huvud och kropp ungefär fem veckor efter att de kläckts.<ref name= taylor320>Taylor & van Perlo (2000), s. 320–327</ref>

Kornknarrens vinterkvarter överlappar med den till utseendet liknande [[gräsrall]]en men skiljs ifrån denna på sin större storlek, ljusare ovansida, rödbruna vingovansida och annorlunda teckning på undersidan. I flykten har kornknarren längre, mer rundade vingar och grundare vingslag än gräsrallen. Förväxlingsrisk med andra rallar är osannolik, både på häckningsplats och i vinterkvarteret. En flygande kornknarr kan påminna om en hönsfågel, men dess rödbruna vingovansida och hängande ben är karaktäristiska.<ref name= taylor320/>

=== Läte ===

{{multi-listen start}}
{{multi-listen item|filename=Crex crex, July 2010.ogg|title=Hanens spelläte|description=1 min långt ljudklipp.|format=[[Ogg]]}}
{{multi-listen item|filename=Crex crex.ogg|title=Flera spelande hanar|description=Flera spelande hanar i Lahemaa nationalpark i Estland. I klippet hörs också [[gräshoppssångare]].|format=[[Ogg]]}}
{{multi-listen end}}

Under häckningstiden utstöter de adulta hanarna ett ljudligt och repetitivt [[Fågelläte|spelläte]]. Ett mekaniskt knarrande "ärph-ärph" (eller "krex-krex" som det också beskrivs) med en elektrisk biton när man kommer nära. När den spelar sitter den ofta i tät vegetation, på en gren nära marken eller direkt på marken, med huvud och hals nästan vertikalt uppåt och med vidöppen näbb. Lätet kan höras på 1,5 km håll och fungerar revirhävdande och attraherar honor. Tidigt på säsongen spelar den nästan konstant hela natten och ibland även kortare stunder på dagen.<ref name=taylor320/> Lätet kan upprepas mer än 20 000 gånger per natt, med ett frekvensmaximum mellan midnatt och klockan tre på morgonen.<ref name="cocker">{{Bokref |efternamn = Cocker |förnamn = Mark |efternamn2 = Mabey |förnamn2 = Richard |titel = Birds Britannica |år = 2005 |utgivningsort = London |utgivare = Chatto & Windus |isbn = 0701169079 |sid = 178–180 }}</ref> Spellätet har utvecklats genom [[evolution]] för att honan ska kunna lokalisera hanen när han är dold i vegetationen.<ref name= Osiejuk >{{cite journal | last= Osiejuk | first= Tomasz S. | last2= Olech | first2 = Bogumia | month= | year= 2004| title = Amplitude spectra of Corncrake calls: what do they signalise? | journal= Animal Biology | volume= 54 | issue = 2 | pages= 207–220 | url = | doi =10.1163/1570756041445218}}</ref> Efter några veckor minskar frekvensen på spellätet, men kan åter igen öka mot slutet av äggläggningsperioden innan det helt avstannar mot slutet av häckningssäsongen. Hanen har också ett morrande läte som yttras med stängd näbb vid närkontakt med andra revirhävdande hanar.<ref name= taylor320/>

Honan har också ett liknande läte som hanen som hon använder mer sällsynt än hanen. Locklätet har en mer distinkt skällande karaktär med ungefär samma rytm, men mindre skorrande.<ref name=Ottvall>{{cite journal |last=Ottvall |first=Richard |year=1999 |title=Female Corncrake (''Crex crex'') singing in the wild |journal=Journal of Ornithology |volume=140 |issue=4 |pages=453–456 |url=http://avifauna.se/ofstn/apps/reports/167.pdf |format=PDF |doi=10.1007/BF01650989 |deadurl=yes |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120325141012/http://avifauna.se/ofstn/apps/reports/167.pdf |archivedate=2012-03-25 |titel=Arkiverade kopian |hämtdatum=2012-06-28 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20120325141012/http://avifauna.se/ofstn/apps/reports/167.pdf |arkivdatum=2012-03-25 }} {{Wayback|url=http://avifauna.se/ofstn/apps/reports/167.pdf |date=20120325141012 }} {{Webbref |url=http://avifauna.se/ofstn/apps/reports/167.pdf |titel=Arkiverade kopian |hämtdatum=2012-06-28 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20120325141012/http://avifauna.se/ofstn/apps/reports/167.pdf |arkivdatum=2012-03-25 }}</ref> Honan har även ett högfrekvent pipande läte och ett ''oo-oo-oo''-läte för att locka på dunungarna. Ungarnas kontaktläte låter ''piick-piick'' och ett hårt pipande tiggläte.<ref name= taylor320/>

== Utbredning och habitat ==
[[Fil:Hay Crop - geograph.org.uk - 34715.jpg|thumb|Kornknarren föredrar ängar och vallar som häckningshabitat.|alt=Fält med vallväxter och gröna fält i bakgrunden]]
Kornknarren häckar från [[Irland]] och [[Storbritannien]] i väst och österut genom [[Europa]] till norra Kina och centrala delarna av [[Sibirien]] så långt österut som området kring [[Bajkalsjön]].<ref name=Larsson>Larsson (2001)</ref> Dock har arten försvunnit från stora delar av sitt historiska utbredningsområde och en gång i tiden häckade den i lämpliga biotoper över hela [[Palearktis]] mellan latitud 41°N och 62°N.<ref name=rocamora>{{cite journal |last=Green |first=Rhys E. |coauthors=Rocamora, Gerard; Schäffer, Norbert |month= |year=1997 |title=Populations, ecology and threats to the Corncrake ''Crex crex'' in Europe |journal=Vogelwelt |volume=118 |pages=117–134 |url=http://www.corncrake.net/Download/european_action_plan.pdf |format=PDF |doi= |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120112204946/http://www.corncrake.net/Download/european_action_plan.pdf |archivedate=2012-01-12 |titel=Arkiverade kopian |hämtdatum=2012-06-28 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20120112204946/http://www.corncrake.net/Download/european_action_plan.pdf |arkivdatum=2012-01-12 }}</ref> Idag saknas den eller är mycket sällsynt som häckfågel i [[Spanien]], [[Portugal]], stora delar av [[Frankrike]], [[Italien]] och [[Balkan]], och i [[Turkiet]]. I Skandinavien har den en sydlig utbredning och i Storbritannien en västlig utbredning.<ref name="Fågelguiden">Svensson et al. (2009), s.</ref> Gamla utsagor att den även skulle ha häckat i [[Sydafrika]] är felaktiga och resultat från felidentifierade ägg av [[afrikansk rall]] (''Rallus caerulescens'') funna i en museisamling.

Kornknarren övervintrar huvudsakligen i Afrika, från [[Kongo-Kinshasa]] och centrala [[Tanzania]] och söderut till östra Sydafrika. Norr om detta område uppträder den främst under flytten (den övervintrar dock sällan i Nordafrika), men även norr och väster om sitt huvudsakliga övervintringsområde i sydöstra Afrika. Merparten av de övervintrande beståndet i Sydafrika förekommer i [[KwaZulu-Natal]] och tidigare [[Transvaal]]provinsen. Förr när häckningspopulationerna var mycket större förekom det mycket fler observationer av kornknarr under perioden december till februari i Västeuropa.<ref name=BWP>{{Bokref |efternamn1 = Snow |förnamn1 = David |efternamn2 = Perrins |förnamn2 = Christopher M. (redaktörer) |titel = The Birds of the Western Palearctic concise edition: vol 1 |utgivare = Oxford University Press |år = 1998 |utgivningsort = Oxford |sid = 496–499 |isbn = 0-19-854099-X }}</ref>
[[Fil:Crex crex00.jpg|thumb|vänster|alt=Gammal illustration av två adulta individer tillsammans med en svart dununge|stående|Par tillsammans med dununge.]]
Kornknarren flyttar till Afrika via två huvudrutter: en västlig rutt över [[Marocko]] och [[Algeriet]] och den viktigaste flyttningsrutten över Egypten. Under flytten har den observerats i flertalet länder mellan häckningsområdena och vinterkvarteren (inklusive merparten av Västafrika)<ref name= taylor320/> och de delar av södra Asien som ligger mellan de östligaste häckningsområdena och Afrika. Utöver detta har den observerats på [[Sri Lanka]], i [[Vietnam]], [[Australien]],<ref name=asia>{{cite conference |author=Bräunlich, Axel; Rank, Michael |year=2001 |url=http://www.corncrake.net/Download/asia.pdf |format=PDF |title=Notes on the occurrence of the Corncrake (''Crex crex'') in Asia and in the Pacific region |pages=10–13 |editor1-last=Schäffer |editor1-first=N |editor2-last=Mammen |editor2-first=U |booktitle=Proceedings International Corncrake Workshop 1998 |location=Hilpoltstein, Germany |archiveurl=https://web.archive.org/web/20120112205326/http://www.corncrake.net/Download/asia.pdf |archivedate=2012-01-12 |accessdate=2012-06-28 |titel=Arkiverade kopian |hämtdatum=2012-06-28 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20120112205326/http://www.corncrake.net/Download/asia.pdf |arkivdatum=2012-01-12 }} {{Wayback|url=http://www.corncrake.net/Download/asia.pdf |date=20120112205326 }}</ref> på [[Seychellerna]],<ref name= ABC>{{cite journal | last= Skerrett | first= Adrian | coauthors= Betts, Michael; Bullock, Ian; Fisher, David; Gerlach, Ron; Lucking, Rob; Phillips, John; Scott, Bob | month= | year= 2006| title= Third report of the Seychelles Bird Records Committee | journal= Bulletin of the African Bird Club | volume= 13 | issue = 1 | pages= 65–72  | doi =}}</ref> [[Bermuda]],<ref name= bourne>{{cite journal | last= Bourne | first= W. P. R. | coauthors= | month= | year=1957 | title= The breeding birds of Bermuda | journal= Ibis | volume= 99 | issue = 1 | pages= 94–105 | url = | doi = 10.1111/j.1474-919X.1957.tb01935.x}}</ref> i [[Kanada]], [[USA]], på [[Grönland]],<ref name= taylor320/> [[Island]], [[Färöarna]], [[Azorerna]], [[Madeira]] och [[Kanarieöarna]].<ref name=BWP/>

Kornknarren häckar framförallt i låglandområden men även på högre höjd, exempelvis upp till 1 400 meter i [[alperna]], 2 700 meter lokalt i Kina och 3 000 meter över havet lokalt i Ryssland.<ref name=BWP/><ref name= asia/> Tidigare omfattade häckningsbiotoperna för kornknarren flodängar med högt gräs och andra ängsväxter som [[Starrsläktet|starr]] och [[irisar]]. Idag förekommer den främst i svala halvfuktiga gräsmarker som används för höproduktion, speciellt i odlingsbygd med begränsad [[gödsling]] och [[slåtter]]. Den häckar även i annan trädlös gräsmark som i bergstrakter, på [[taiga]], i kustområden eller där den uppstått på grund av brand. Fuktigare områden, som utkanter av våtmark, kan också användas men mycket fuktiga habitat undviks liksom helt öppna habitat och habitat där vegetationen är högre än 50 cm eller alltför tät för kornknarren att forcera. Habitatens enstaka buskar eller häckar kan nyttjas som utposter när den yttrar sitt [[fågelsång|lockläte]]. Gräsmark som inte slås eller betas blir för tätt och ihoptrasslat för att fungera som häckningshabitat. Lokalt kan den även häcka i åkermark med [[Sädesslag|säd]], [[ärtväxter]], [[raps]], [[Klöversläktet|klöver]] eller [[potatis]] och i Kina häckar den även i fält med [[Lin (växt)|lin]].<ref name= asia/>

Efter häckningen flyttar de adulta fåglarna till områden med mer högväxt vegetation som [[bladvass]], irisar eller [[nässlor]] för att [[Ruggning (biologi)|rugga]], för att sedan återvända till häckningshabitatet för en andra kull.<ref name= taylor320/> Häckningsförsök i åkerkanter eller närliggande obrukad mark har högre häckningsframgång än försök längre in i områden med tätare vegetation.<ref name= rocamora/>

I vinterkvarteren i Afrika förekommer den på torra gräsmarker och [[savann]] och föredrar vegetation som är 30–200 cm hög, vilket omfattar områden som säsongsbundet bränns och ibland i marker med [[halvgräs]] eller i [[Bladvass|vassbäddar]]. Vintertid återfinns den även på övergivna åkrar eller åkrar i träda, oklippta områden på flygfält och i åkerkanter. I Sydafrika förekommer den upp till höjder av 1 750 meter över havet.<ref name= taylor320/> Den uppträder ibland tillsammans med gräsrallen, men den senare föredrar fuktigare gräsmark med kortare vegetation.<ref name= taylor316>Taylor & van Perlo (2000), s. 316–320</ref>

== Ekologi ==
[[Fil:Corncrake.jpg|thumb|alt=Porträtt av kornknarr med uppsträckt hals.|stående|Adult i typisk miljö.]]
Under sin häckningstid är kornknarren mycket svår att få syn på och gömmer sig ofta i markvegetationen, men ger sig ibland ut i öppnare terräng. Sällsynt kan individer låta sig utfodras av människor.<ref name="cocker"/> I de afrikanska vinterkvarteren uppträder den mycket mer skyggt än den gräsrallen och till skillnad denna observeras den sällan men kan ibland födosöka på tågvallar eller vid vägkanter.

Kornknarren är som mest aktiv på morgonen och på kvällen efter kraftigt regn och under lätt regn. Dess karaktäristiska flykt när den flyger undan är vek och fladdrande, oftast med hängande ben. När den förflyttar sig längre sträckor, som under flytten, har den en kraftfullare, rakare flykt med benen upplyfta. På marken förflyttar den sig med höga kliv och när den snabbt springer genom gräs håller den kroppen horisontellt framåtböjd. Den kan simma om den absolut måste. När den skräms upp flyger den kortare än 50 meter och landar ofta bakom en buske eller grästuva där den sedan trycker. Om den störs i öppen terräng springer den ofta hukande undan för att sedan stanna upp, sträcka på kroppen och observera fridstöraren. Om den fångas kan den spela död, men kan snabbt kvickna till om den får en möjlighet att smita.<ref name= taylor320/>

I vinterkvarteren lever kornknarren ensam och varje individ upptar ett [[revir]] på 4,2–4,9 hektar åt gången, men den totala ytan kan vara mycket större då den kan genomföra lokala förflyttningar exempelvis på grund av översvämningar eller jordbruksverksamhet. Under flytten kan den samlas i flockar på upp till 40 fåglar och uppträder ibland i blandflockar med [[vaktel]]. Den flyttar nattetid och dagrastande flockar kan uppgå till hundratals individer vid populära rastplatser.<ref name= taylor320/> Flyttningsrutten är inte inlärd utan medfödd. En studie med uppfödda fåglar som hållits i fångenskap i tio generationer visade att de var lika framgångsrika som vildfödda individer på att flytta till Afrika för att sedan återvända.<ref>{{cite journal| last= Pain | first= Debbie | coauthors = Green, Rhys; Clark, Nigel | year= 2011 | title= On the edge; can the Spoon-billed Sandpiper be saved? | journal= British Birds | volume= 104 | issue = 7 | pages= 350–363 | url = | doi =}}</ref>

=== Häckning ===
[[Fil:Corncrake egg.png|thumb|stående|vänster|alt=krämfärgade ägg med rödbruna fläckar|Illustration av kornknarrens ägg.]]
Fram till 1995 trodde man att kornknarren var [[monogam]], men det har visat sig att en hane kan ha flera revir och häcka med två eller flera honor och flytta från ett revir till ett annat revir när den ena ruvningen nästan är över för att påbörja en andra. Hanars revir kan variera från 3 till 51 hektar, med ett genomsnitt på 15,7 hektar. Honan har ett mycket mindre häckningsområde, med ett genomsnitt på 5,5 hektar.

Hanen utmanar inkräktande hanar med läten samtidigt som han släpar sina vingar i marken och med huvudet framåtriktat. Oftast lämnar den besökande hanen, men om den stannar kvar ställer de båda hanarna upp sig med lyfta huvuden och släpande vingar. De börjar sedan kretsa runt varandra samtidigt som de utstöter ett morrande läte och gör utfall och stöter emot varandra. Det kan utmynna i regelrätt slagsmål där de kastar sig mot varandra och försöker hugga mot den andre med näbben och ibland även med sparkar. Honan försvarar inte reviret på något sätt.

Boet läggs djupt i gräset och är ofta en uppkrafsad grop som beklätts med gräs och rötter. Honan lägger en kull om året med sex till 14 (oftast åtta till tolv) brungula mycket glansiga ägg med glesa fläckar som är rödbruna eller gråa.<ref name= taylor320 /> När honan ruvar ligger hon hårt på äggen och lämnar boet mycket sällan; hon ruvar i cirka tjugo dagar. De svarta ungarna stannar högst ett dygn i boet varefter de följer sina föräldrar på födosök. Ungarna är flygga efter cirka femtio dygn.

=== Föda ===
Kornknarren är [[Omnivor|allätare]] men lever huvudsakligen av [[ryggradslösa djur]], däribland [[daggmaskar]], [[sniglar]], [[spindlar]], [[skalbaggar]], [[trollsländor]], [[gräshoppor]], [[myror]] och andra insekter. På häckningsplatsen tar den skadedjur som [[vivlar]] av släktet ''[[Sitona]]'', [[harkrankar]] och [[knäppare]].<ref name= taylor320/><ref name= auk49>{{cite journal | last= Stone | first= Witmer | coauthors=  | month=  | year= 1932 | title= Collinge on the Corn-crake | journal= The Auk | volume= 49 | issue= 1 | pages= 126–127 | url= https://elibrary.unm.edu/sora/Auk/v049n01/p0125-p0126.pdf | format= PDF | doi=  | access-date= 2012-06-28 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20120910135534/https://elibrary.unm.edu/sora/Auk/v049n01/p0125-p0126.pdf | archivedate= 2012-09-10 | titel= Arkiverade kopian | hämtdatum= 2012-06-28 | arkivurl= https://web.archive.org/web/20120910135534/https://elibrary.unm.edu/sora/Auk/v049n01/p0125-p0126.pdf | arkivdatum= 2012-09-10 }} {{Wayback|url=https://elibrary.unm.edu/sora/Auk/v049n01/p0125-p0126.pdf |date=20120910135534 }} {{Webbref |url=https://elibrary.unm.edu/sora/Auk/v049n01/p0125-p0126.pdf |titel=Arkiverade kopian |hämtdatum=2012-06-28 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20120910135534/https://elibrary.unm.edu/sora/Auk/v049n01/p0125-p0126.pdf |arkivdatum=2012-09-10 }}</ref> Kornknarren äter också små [[grodor]], [[däggdjur]], samt växtdelar inklusive gräsfrön och spannmål. Dess diet i vinterkvarteren är i stort sett likartad, men innehåller lokalt tillgängliga byten såsom [[termiter]], [[kackerlackor]] och [[pillerbaggar]]. Födan hämtas direkt från marken, från låga växter och från grästuvor.

Kornknarren kan söka bland döda blad med näbben och springande jaga efter rörliga byten. Jakten förekommer normalt i skydd av växtlighet men kan, särskilt på vintern, ske på grästäckta stigar och uppkörda spår.<ref name= taylor320/> Material som den inte kan smälta kommer upp igen som 1 cm stora [[spyboll]]ar.<ref name=BWP/> Ungarna matas huvudsakligen med animalisk föda och när de är fullvuxna kan de flyga tillsammans med föräldrarna upp till 6,5 km för att besöka platser där de har tillgång till kompletterande föda. Liksom andra rallar sväljer kornknarren smågrus med vars hjälp den bearbetar födan mekaniskt för att sönderdela den i [[muskelmage]]n.<ref name= taylor320/><ref name= taylor39>Taylor & van Perlo (2000), s. 39–41</ref>

=== Predatorer och parasiter ===
[[Fil:Ciconia ciconia(Gollibolli)4.JPG|De [[Vit stork|vita storkarna]] fångar kornknarrens [[dununge|dunungar]] när de börjar röra sig fritt.|thumb|alt=Vit stork]]
I häckningsområdet utgörs [[predator]]erna av förvildade och tama katter, [[mink]], förvildad [[tamiller]], [[utter]], [[räv]] och av fåglar såsom [[ormvråk]] och [[kråka]].<ref name= taylor320/> I [[Litauen]] har [[introducerade arter|introducerad]] [[mårdhund]] också observerats ta kornknarr. När ungarna lämnar boet och rör sig fritt kan de tas av större fåglar som [[vit stork]], [[kråkfåglar]], [[trutar]], [[kärrhökar]] och andra typer av [[rovfåglar]].<ref name= kees19>Koffijberg & Schaffer (2006), s. 21</ref> Bopredation sker sällan vid ostörda häckningsplatser, vilket märks i den relativt höga häckningsframgången.

Den vitt spridda [[Sugmaskar|parasiten]] ''[[Prosthogonimus ovatus]]'', som lever i fåglars [[äggledare]], har observerats hos kornknarren<ref name = Rothschild >{{Bokref |titel = Fleas, Flukes and Cuckoos. A Study of Bird Parasites |författare = Rothschild, Miriam; Clay, Theresa |år = 1953 |utgivare = Collins |utgivningsort = London |sid = 204–205 }}</ref> och så även den [[Masksjukdomar|parasitiska masken]] ''[[Plagiorchis elegans]]'',<ref name= Yildirimhan >{{cite journal | last= Yildirimhan | first= Hikmet S. | coauthors= Bursey, Charles R.; Altunel, F. Naci | year= 2011 | title= Helminth parasites of the Balkan green lizard, ''Lacerta trilineata'' Bedriaga 1886, from Bursa, Turkey | journal= Turkish Journal of Zoology | volume= 35 | issue= 3 | pages= 1–17 | url= http://www.lacertilia.de/AS/Bibliografie/BIB_5626.pdf | format= PDF | doi= 10.3906/zoo-0910-1 | access-date= 2012-06-28 | archiveurl= https://web.archive.org/web/20180819035314/http://www.lacertilia.de/AS/Bibliografie/BIB_5626.pdf | archivedate= 2018-08-19 | titel= Arkiverade kopian | hämtdatum= 2012-06-28 | arkivurl= https://web.archive.org/web/20180819035314/http://www.lacertilia.de/AS/Bibliografie/BIB_5626.pdf | arkivdatum= 2018-08-19 }} {{Wayback|url=http://www.lacertilia.de/AS/Bibliografie/BIB_5626.pdf |date=20180819035314 }} {{Webbref |url=http://www.lacertilia.de/AS/Bibliografie/BIB_5626.pdf |titel=Arkiverade kopian |hämtdatum=2012-06-28 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20180819035314/http://www.lacertilia.de/AS/Bibliografie/BIB_5626.pdf |arkivdatum=2018-08-19 }}</ref> larver av parasitiska flugor<ref name= Matyukhin >{{cite journal | last= Matyukhin | first= V. | coauthors= Krivosheina, M. G. |year= 2008 | title = Contribution to the knowledge of Diptera (Insecta) parasitizing on birds | journal= Entomological Review | volume= 88| issue = 2 | pages= 258–259 | url = | doi = 10.1134/S0013873808020115}}</ref> och [[hårda fästingar]] av släktena ''[[Haemaphysalis]]'' och ''[[Ixodes]]''.<ref name= Hoogstraa>{{cite journal | last= Hoogstraal | first= Harry | coauthors= Traylor, Melvin A.; Gaber, Sobhy; Malakatis, George; Guindy, Ezzat; Helmy, Ibrahim | year= 1964 | title= Ticks (Ixodidae) on migrating birds in Egypt, spring and fall 1962 | journal= Bulletin of the World Health Organisation | volume= 30 | pages= 355–367 | doi = | pmc = 2554818 | issue= 3 | pmid= 14163959}}</ref>

Under återinplanteringen av kornknarr i England 2003 orsakade den [[patogen]]a [[bakterie]]n ''[[Campylobacter]]'' [[enterit]] och dåligt allmäntillstånd hos de utsläppta fåglarna.<ref name= Mudenda>{{cite journal | last= Mudenda | first= N. | coauthors= Sainsbury, A. W.; Macgregor, S. K.; Flach, E. J.; Owen, R. J. | year= 2008 | title= Prevalence of ''Campylobacter'' species in corncrakes (''Crex crex'') in a reintroduction programme in the UK | journal= Veterinary Record | volume= 163 | issue = 9 | pages= 274–275 | url = | doi = 10.1136/vr.163.9.274 | pmid= 18757906}}</ref>

== Kornknarren och människan ==
=== Status och hot ===
Kornknarren har minskat mycket kraftigt över stora delar av sitt tidigare utbredningsområde, främst i Västeuropa, på grund av förändrade jordbruksmetoder som lett till att redena förstörs innan häckningen är avklarad. Trots detta kategoriseras arten som [[livskraftig]] (LC) av [[IUCN]] på grund av sitt mycket stora utbredningsområde och stora och uppenbarligen stabila bestånd i Ryssland och Kazakstan. Beståndet i västra Kina har visat sig vara mycket större än man tidigare trott och naturvårdande insatser har inneburit en stabilisering, och ibland även en ökning, av bestånden i vissa av de länder där den tidigare haft de kraftigaste minskningarna. Världspopulationen uppskattas till mellan tre och sju miljoner vuxna individer.<ref name=IUCN/>

==== Status i Sverige ====
Tidigare var kornknarren en välkänd fågel i det svenska jordbrukslandskapet. I Sverige och på många andra platser innebar flytten av [[slåtter]]n till midsommartid en drastisk försämring för arten då detta sammanfaller med kornknarrens häckningstid. I och med en ökad förståelse för bland annat kornknarrens behov så märkte man under 2000 en liten återhämtning hos den svenska populationen och den nedåtgående trenden verkade vara stoppad. Under 2008 var kornknarren utsedd till årets [[Inventering|riksinventeringsart]]<ref>[http://www.avifauna.se/forskning/riksinventeringar/ Riksinventeringar] {{Wayback|url=http://www.avifauna.se/forskning/riksinventeringar/ |date=20150912015210 }} (Wermlands Ornitologiska Förening). Läst 9 augusti 2013.</ref>. I Artdatabankens rödlista från 2020 kategoriseras den som [[nära hotad]] (NT).<ref name=ArtDatabanken>Artdatabankens rödlista 2020 [https://www.artdatabanken.se/globalassets/ew/subw/artd/2.-var-verksamhet/publikationer/31.-rodlista-2020/rodlista-2020 PDF] {{Wayback|url=https://www.artdatabanken.se/globalassets/ew/subw/artd/2.-var-verksamhet/publikationer/31.-rodlista-2020/rodlista-2020 |date=20210208103156 }}</ref>

=== Namn ===
Artens [[vetenskapligt namn|vetenskapliga namn]] ''Crex crex'' är en [[onomatopoetisk]] härmning av dess läte. Äldre [[trivialnamn]] är ''ängsknarr''<ref name="OO">Carl Agardh Westerlund (1867) ''Skandinavisk oologi'', Albert Bonniers förlag, Stockholm, sid:70</ref>, ''vaktelkung''<ref name="OO"/>, ''grönskära''<ref name="OO"/>, ''grässkära''<ref>Bäckman, J. (1871) ''Folkskolans Naturlära'', 3:e upplagan, Zacharias Hæggströms Förlag, Stockholm, vol.1, sid:174</ref> och ''åkerhöna''<ref>[[Johan Ernst Rietz]]: ''Svenskt dialektlexikon, sida 4'' [https://runeberg.org/dialektl/0034.html] {{Wayback|url=https://runeberg.org/dialektl/0034.html |date=20131113035810 }} [[C.W.K. Gleerup|Gleerups]], Lund 1862–1867, [[faksimil]]utgåva Malmö 1962</ref>. Äldre [[dialekt]]ala namn är ''bjuggbit'' i [[Västergötland]] (jämför ''bjugg'', som dialektalt betytt ''korn'' i [[Halland]])<ref name=JER>[[Johan Ernst Rietz]]: ''Svenskt dialektlexikon, sida 35'' [https://runeberg.org/dialektl/0065.html] [[C.W.K. Gleerup|Gleerups]], Lund 1862–1867, [[faksimil]]utgåva Malmö 1962</ref>, ''akerhyns'' (jämför med ''åkerhöns''), ''seidreifver'' eller ''sigderifvare'', och ''nattskärra'' på  [[Gotland]]<ref name="OO"/><ref>Hasselgren, Henrik Constantin (1909). Gotlands fåglar: deras förekomst och drag ur deras biologi. 2., öfversedda och tillökade uppl. Uppsala: Almqvist & Wiksell, sid:77</ref>, ''ängsnärpa'' i Skåne och Kalmar<ref name="OO"/> och ''ängskärra'' i Kalmar<ref name="OO"/>.

==Referenser==
* {{enwp|url=http://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Corn_Crake&oldid=462132675 |artikel=Corn Crake |datum=19 december 2011}}

===Noter===
<references/>

=== Tryckta källor ===
* {{Bokref |efternamn1 = Koffijberg |förnamn1 = Kees |efternamn2 = Schaffer |förnamn2 = Norbert |titel = International single species action plan for the conservation of the Corncrake ''Crex crex'' |år = 2006 |utgivningsort = Bonn, Germany |utgivare = Convention on the Conservation of Migratory Species of Wild Animals (CMS) and Agreement on the Conservation of African-Eurasian Migratory Waterbirds (AEWA) (CMS Technical Series & AEWA Technical Series 9 & 14) |isbn =  |url = http://www.unep-aewa.org/publications/technical_series/ts9_ssap_corncrake_complete.pdf |sid =  }}
* Larsson, Lars (2001). ''Birds of the World'', CD-rom
*{{cite journal | last= Livezey | first= Bradley C. | year= 1998| title= A phylogenetic analysis of the Gruiformes (Aves) based on morphological characters, with an emphasis on the rails (Rallidae) | journal= Philosophical Transactions of the Royal Society of London | volume= 353 | issue = 1378| pages= 2077–2151 | doi = 10.1098/rstb.1998.0353| pmc=1692427}}
* {{Bokref |efternamn = Lockwood |förnamn = W. B. |titel = Oxford Book of British Bird Names |år = 1984 |utgivare = [[Oxford University Press]] |utgivningsort = Oxford |isbn = 0-19-214155-4 }}
* {{bokref| efternamn = Svensson| förnamn = Lars| medförfattare = Grant, Peter J.; Mullarney, Killian; Zetterström, Dan| titel = Fågelguiden: Europas och Medelhavsområdets fåglar i fält | upplaga = 2 | år = 2009| utgivare = Bonnier Fakta | utgivningsort = Stockholm| isbn = 978-91-7424-039-9 | sid =}}
* {{Bokref |efternamn1 = Taylor |förnamn1 = Barry |efternamn2 = van Perlo |förnamn2 = Berl |titel = Rails |år = 2000 |utgivare = Pica |utgivningsort = Robertsbridge, Sussex |isbn = 1-873403-59-3 |sid =  }}
* Wahlberg, Tage (1993). ''Kunskapen om fåglar: Alla häckande arter i Sverige'', Stockholm: Rabén & Sjögren. {{ISBN|91-29-61772-3}}

== Externa länkar ==
* [http://www.sr.se/sida/default.aspx?ProgramId=3275 Sveriges Radio: P2-fågeln] [http://www.sr.se/sida/gruppsida.aspx?programid=3275&grupp=6555&artikel=2776318 '''- Kornknarr''']
* [http://www.dofbasen.dk/ART/art.php?art=04210 Dansk ornitologisk forening]
* {{Svalanrapporter|100044}}
* {{commons|Crex crex|kornknarr}}
* {{wikispecies|Crex crex|kornknarr}}

{{taxonbar}}

{{Bra}}

[[Kategori:Rallar]]
[[Kategori:Fåglar i palearktiska regionen]]
[[Kategori:Fåglar i etiopiska regionen]]
{{Taxonbar}}

title: Systematik

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Klass: Fåglar · Aves

Ordning: Tran- och rallfåglar · Gruiformes

Familj: Rallar · Rallidae

Släkte: Crex

Art: Kornknarr · C. crex

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Crex crex

Auktor: Linné, 1758

title: Utbredning

Utbredning: Häckningsområden (sommar) · Övervintringsområden. (det angivna utbredningsområdet är ungefärligt)

title: Synonymer

Synonymer: - Rallus crex Linne, 1758 (protonym) - Galinula crex