text:
# Aprionus styloideus
Aprionus styloideus är en tvåvingeart som beskrevs av Boris Mamaev och Berest 1990. Aprionus styloideus ingår i släktet Aprionus och familjen gallmyggor.
Artens utbredningsområde är Ukraina. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Aprionus styloideus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Aprionus styloideus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Gallmyggor]]
| familia = Cecidomyiidae
| genus_sv =
| genus = [[Aprionus]]
| species_sv =
| species = '''Aprionus styloideus'''
| taxon = Aprionus styloideus
| taxon_authority = [[Boris Mamaev|Mamaev]] & Berest, 1990
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Aprionus styloideus'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av [[Boris Mamaev]] och Berest 1990. ''Aprionus styloideus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Aprionus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[gallmyggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/><ref name = "dyn"/>

Artens utbredningsområde är [[Ukraina]].<ref name = "COL"/> Arten är [[fortplantning|reproducerande]] i [[Sverige]].<ref name = "dyn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/aprionus+styloideus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "dyn">[https://www.dyntaxa.se/taxon/info/244319?changeRoot=True Dyntaxa Aprionus styloideus]</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om gallmyggor}}

[[Kategori:Gallmyggor]]
[[Kategori:Aprionus|styloideus]]

title: Systematik

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Gallmyggor · Cecidomyiidae

Släkte: Aprionus

Art: Aprionus styloideus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Mamaev & Berest, 1990


text:
# Physetica cucullina
Physetica cucullina är en fjärilsart som beskrevs av Achille Guenée 1868. Physetica cucullina ingår i släktet Physetica och familjen nattflyn. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Physetica cucullina

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Physetica cucullina''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Nattflyn]]
| familia = Noctuidae
| genus_sv =
| genus = [[Physetica]]
| species_sv =
| species = '''Physetica cucullina'''
| taxon = Physetica cucullina
| taxon_authority = [[Achille Guenée|Guenée]] 1868
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Physetica cucullina'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Achille Guenée]] 1868. ''Physetica cucullina'' ingår i [[släkte]]t ''[[Physetica]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nattflyn]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/physetica+cucullina/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om nattflyn}}

[[Kategori:Nattflyn]]
[[Kategori:Physetica|cucullina]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Nattflyn · Noctuidae

Släkte: Physetica

Art: Physetica cucullina

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Guenée 1868


text:
# Habenaria villosa
Habenaria villosa är en orkidéart som beskrevs av Robert Allen Rolfe. Habenaria villosa ingår i släktet Habenaria och familjen orkidéer. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Habenaria villosa

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|orkidé|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Habenaria villosa''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Sparrisordningen]]
| ordo = Asparagales
| familia_sv = [[Orkidéer]]
| familia = Orchidaceae
| genus_sv =
| genus = [[Habenaria]]
| species_sv =
| species = '''Habenaria villosa'''
| taxon = Habenaria villosa
| taxon_authority = [[Robert Allen Rolfe|Rolfe]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Schlechterorchis villosa'' <small>([[Robert Allen Rolfe|Rolfe]]) [[Dariusz Lucjan Szlachetko|Szlach.]]</small>
}}

'''''Habenaria villosa'''''<ref name = "C132"/> är en [[orkidéer|orkidé]]art som beskrevs av [[Robert Allen Rolfe]]. ''Habenaria villosa'' ingår i [[släkte]]t ''[[Habenaria]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[orkidéer]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9816689|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">D.Oliver & auct. suc. (eds.), 1898 ''In: Fl. Trop. Afr. 7: 228''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Orkidéer]]
[[Kategori:Habenaria|villosa]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Sparrisordningen · Asparagales

Familj: Orkidéer · Orchidaceae

Släkte: Habenaria

Art: Habenaria villosa

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Habenaria villosa

Auktor: Rolfe

title: Synonymer

Synonymer: Schlechterorchis villosa (Rolfe) Szlach.


text:
# Pedagogik
Pedagogik är en vetenskaplig disciplin med fokus på uppfostran, undervisning och utbildning. Dessa tre delar utgör pedagogiska processer som i sin tur innebär aktiviteter som utgör stöd till lärande.
Pedagogiken är en samhällsvetenskap som utvecklades som egen disciplin baserat på filosofiämnet i början på 1900-talet i Sverige. Den berör den allsidiga utvecklingen av individer i fysiskt, mentalt och moraliskt avseende. Det finns en nära koppling till psykologi liksom andra vetenskaper som berör människans lärande, såsom sociologi, biologi, kognitionsvetenskap och neurovetenskap.
Pedagogiken är en praktisk vetenskap som utvecklar kunskap om olika pedagogiska praktiker i och utanför det formella utbildningssystemet. Den bedriver grundforskning i nära samarbete med andra discipliner liksom med flera olika professionsfält.

## Etymologi och definitioner
Pedagogik kommer från det grekiska ordet paidagôgikê som kommer av adjektivet paidagôgikós, och betyder 'som hör till uppfostran och vetande'. Pedagog var benämningen på de äldre slavarna i Aten som under antiken följde familjens söner till och från skolan, samt undervisade dem. Pedagogik definieras av SAOL som vetenskapen om uppfostran och undervisning; uppfostrings- eller undervisningskonst.

## Pedagogik som vetenskaplig disciplin
Pedagogik går att koppla till flertalet ämnesområden inom akademien. Till en början utgjorde den en del i filosofiämnet där diskussioner och teorier om kunskap, lärande, undervisning och uppfostran förekom. Platon och Aristoteles diskuterade olika typer av kunskap som lade grunden för kunskapsteori och hur kunskap uppkommer. Andra filosofer som kom att påverka är Thomas av Aquino, Erasmus av Rotterdam och Johan Amos Comenius. Pedagogik utgjorde en del av filosofiämnet ända in på 1800-talet. Det kom att ändras vid sekelskiftet 1900, då pedagogik kom att bli en del av psykologiämnet, då särskilt utvecklingspsykologi. Pedagogik sågs då som en beteendevetenskap, med fokus på barn och unga. Denna syn på pedagogik följde med under 1920–1970-talet då bland annat behaviorism, kognitiv psykologi och kulturpsykologisk teori kom att påverka forskning, teorier och praktik.
Under 1980-talet kom pedagogiken att bli en egen disciplin med bland annat konstruktivism, som var en följd av det arbete som gjorts inom kognitiv psykologi av Jean Piaget. Den kulturpsykologiska teorin kom att utgöra ett sociokulturellt perspektiv på lärande, framarbetat av Vygotskij. Under 1980-talet beskrevs även lär- och utvecklingsprocesser i andra sammanhang än i skola. Det var inte längre enbart fokus på barn och unga, utan alla åldrar där lärande sker.
Andra områden där pedagogik och aspekter på lärande kommer in: ledarskap, organisationsteori, intelligensforskning, humankapital och sociologi. De filosofiska grunderna för utbildning och pedagogik studeras i pedagogikens filosofi. Inom medicin studeras även lärande utifrån ett fysiologiskt/biologiskt perspektiv, bland annat inom neurovetenskap.

## Pedagogik i olika sammanhang
Pedagogiken försöker lösa vardagliga problem som kan uppstå inom pedagogiskt arbete. Sådana problem som förknippas med varje steg i utvecklingen, de problem som orsakas av yttre påverkan, programmet för kursen, relationer mellan lärare och elev, relationer mellan studenter, familjen och den sociala miljön.
Relationell pedagogik är ett växande forsknings fält som bevisat att nära relation lärare elev ger förutsättningar för djupare lärande och en känsla av förståelse, omvårdnad och empatisk bildning. Pedagogiken är inte begränsad till barndomen eller bara behandling av barn i skolan, utan i allmänhet på fostran och bildning av varje sund individ i alla olika miljöer där de formas.
Pedagogik är ett ord som har fått olika betydelse beroende på vem man frågar. Man kan skilja på den definitionen som används i dagligt tal och den definition som används inom akademin. Till vardags används pedagogik för att beskriva en persons förmåga att lära ut något eller förmedla ett budskap. Exempelvis att den personen är opedagogisk. Här ses pedagogik som en egenskap eller färdighet som människor besitter och har olika mycket av. Den definitionen stämmer mer in på betydelsen av presentationsteknik eller retorik. Inom akademin används ordet pedagogik som en samlingsbeteckning för olika studier och teorier som handlar om påverkans- och förändringsprocesser, och kan studeras på individ-, grupp-, organisations- och samhällsnivå. (Nilsson, 2005)
Pedagogiska institutionen vid Umeå universitet definierar pedagogik så här:
”Pedagogik är en vetenskaplig disciplin, där man bildar kunskap om de processer genom vilka människan formas och förändras i olika sociala, kulturella och historiska sammanhang. Inom det pedagogiska problemområdet behandlas bl.a.. olika aspekter av fostran, utbildning, lärande, undervisning eller andra påverkansprocesser. Frågor kan exempelvis ställas om hur och varför vissa värderingar, kunskaper och färdigheter uppstår, vidmakthålls och förändras inom och mellan generationer, grupper och individer.
Inom pedagogik som disciplin föreligger ett antal subdiscipliner och flera av dem överlappar även med eller utgör också subdiscipliner till andra discipliner, vilket hänger samman med pedagogikämnets tvärvetenskapliga natur. Exempel på subdiscipliner inom pedagogik är: pedagogisk psykologi, utbildningsfilosofi (även kallad pedagogisk filosofi och filosofisk pedagogik), utbildningssociologi, specialpedagogik, hälsopedagogik, värdepedagogik, didaktik, vuxenpedagogik, högskolepedagogik, läroplansteori och utbildningshistoria.

## Pedagogiska metoder
Pedagogiska metoder är de pedagogiska tekniker som används för att skapa förutsättningar för lärande. Det sätt som undervisningen är arrangerad på brukar kallas en undervisningsmetod. Med undervisningsmetod avses det sätt på vilket lärarens och elevernas interaktion arrangerats. Doktriner om uppfostran har kommit från bland annat Platon, Quintilianus och Rousseau. Det Rousseau skrev på 1700-talet står fortfarande som grund för undervisningsmetoder i flera olika ämnen som exempelvis läsning och matematik. På senare tid har pedagogik alltmer kommit att förknippas med lärarutbildning men ingår ej längre där som eget ämne, utan som del i utbildningsvetenskapliga kurser.
Beroende på hur detaljerat man vill beskriva metoderna kan man räkna upp en mängd olika metoder. Den sokratiska metoden, majeutiken, kan ses som en grundform för alla pedagogiska metoder. Sokrates metod innebär att frågor ställs som får eleverna att tänka själva. Sokrates mor var barnmorska och precis som henne ansåg han sig syssla med förlossningskonst. I stället för barn förlöste han tankar. Kärnan i majeutiken är den goda frågan som utvecklar elevens tänkande. Denna goda fråga kan man enligt Kansanen finna i samtliga undervisningsmetoder. Också om variationerna är många kan man anta att eleven i alla metoder möter frågor som skall få denne att utveckla kunskap.
Variationen kan beskrivas på olika detaljnivå och utgående från olika indelningsgrunder. En indelning är den i lärarcentrerade, elevcentrerade och samarbetsinriktade metoder. Indelningen utgår från vem som har det huvudsakliga ansvaret för undervisningen. Till de lärarcentrerade metoderna räknas lärarens framställande undervisning, frågande undervisning som riktar sig till hela klassen och gemensamma övningar där eleverna utför uppgifter. Elevcentrerade metoder är individuellt arbete, elevers framställning och grupparbete. Som samarbetsinriktade metoder betraktas undervisningssamtal där lärare och elever deltar som jämbördiga parter. Också gemensamma fester i vilka lärarens och elevens roll kan träda i bakgrunden kan räknas till samarbetsinriktade metoder.
Vissa pedagoger ifrågasätter meningsfullheten i att kategorisera metoder utgående från yttre former. Enligt dem kan detta leda till att någon speciell metod, exempelvis grupparbete, betraktas som värdefullare än andra. På liknande sätt kan exempelvis föreläsningen betraktas som passiverande. Värdet hos varje metod är enligt detta sätt att resonera beroende av målsättningen med den undervisning som bedrivs. Det finns därför ingen allmängiltig metod att separera goda och dåliga metoder från varandra utgående från yttre karakteristika. Avgörande är den inre aktivitet hos eleven som undervisningen resulterar i.

### Undervisningsteknologi
Den tekniska utvecklingen under efterkrigstiden innebar att AV-teknik började utnyttjas i skolor, exempelvis overheadapparater, språkstudio och videokonferensstudio. Det var en stark tilltro till att tekniken kunde lösa allt. Begreppet undervisningsteknologi beskrivs av B. F. Skinner; iden går ut på att med betingning styra lärandet. I takt med en ökande digitalisering av samhället ökar också användningen av pedagogiska tillämpningar av datorer, exempelvis lärplattformar, presentationsprogram, datorsimulering och datoranimering.  Utvecklingen har bidragit till utveckling av nya undervisningsformer, exempelvis e-lärande, flexibelt lärande, mooc-kurser och spelifiering. Utvecklingen har också ställt krav på pedagogisk digital kompetens bland lärare. Under 2000-talets första decennium växer en trend fram att ge varje elev i skolan en egen bärbar dator.

## Didaktik
Didaktiken har kommit att bli en egen vetenskaplig disciplin och går ut på att ta fram svar på de pedagogiska frågorna varför, vad och hur en ska undervisa. Detta ska också sättas i relation till det ämnesinnehåll som ska läras ut.

## Pedagogik i Sverige
De första akademiska lärarna inom pedagogik hämtades i början av 1800-talet från filosofiämnet. Under perioden 1803–1823 fanns möjligheten att ta examen i pedagogik och didaktik för dåtidens blivande lärare. Först i samband med införandet av folkskolan samt andra skolreformer inleddes en ny diskussion om pedagogikens närvaro vid svenska universitet.
Detta ledde i sin tur till en motion 1905 i andra kammaren där frågan om ett inrättande av en pedagogisk professur kommit in. Motionen var ett konstaterande av att undervisning i pedagogik eller uppfostrans vetenskap som den då benämndes är en saknad kompetens bland de lärare som verkade i ämnet. Detta medförde stora problem för kvalitén i detta viktiga ämne. I och med detta uppstod den första professuren i pedagogik vid Uppsala universitet 1907. Vid denna tid fick pedagogikämnet vara samlingsbeteckning för alla de pedagogiska och psykologiska teoribildningarna. Detta vara bara början vilket snart utlöste en mängd nystartade professurer, en på Lunds universitet med beteckning just psykologi och pedagogik. Sedermera  inrättande Göteborgs universitet två olika inriktningar, en med samma beteckning som i Lund och en annan under namnet filosofi och pedagogik vilket var den första i landet. Till slut var även Stockholms högskola på det pedagogiska spåret och startade sin Enerothska professur. Författaren med mera Olof Eneroth hade i sitt år 1876 upprättade testamente lämnat sin kvarlåtenskap åt Stockholms fria högskola till "bildandet av en professur i läran om sambandet mellan naturlagarna och människans sedliga och fysiska natur med särskild hänsyn till det uppväxande släktets fostran till andlig och kroppslig hälsa".
Från 1970-talet och framåt fick Paulo Freires De förtrycktas pedagogik stort inflytande i Sverige.
Under slutet av 1900-talet riktades intresset inom pedagogiken i hög grad på elevens lärande. I de svenska läroplanerna kom detta till uttryck i att läraren betecknades som en handledare. Intresset riktades snarare på arbetssätt än på undervisningsmetoder. En mycket citerad indelning av arbetsformer presenterades av Ausubel (1968). Lahdes (1997) delar utgående från Ausubel in arbetssätten utgående från den aktivitet som förväntas av eleven: Självständigt lärande (ex. individuellt arbete med arbetsuppgifter), ledda studier (grupparbete, projekt, klassrumsdiskussioner) och receptivt lärande (framställande undervisning)

### Kända personer i pedagogikens historia
Augustinus (354-430) gav upplysningar om hur vi bör undervisa. Under medeltiden fanns flera pedagogiska skriftställare, bland andra Vincentius från Beauvais († 1264), Johannes Gerson (1363–1429), Vittorino från Feltre († 1477), Maffeo Vegio († 1458) och Desiderus Erasmus (1467–1536). Martin Luther (1483–1546) gav ut flera pedagogiska skrifter. Filip Melanchton (1497–1560) räknas som en av de stora pedagogerna. Ludovicus Vives (1492–1540) gav år 1531 ut boken De disciplinis. Johan Henrik Pestalozzi(1746–1827) gav år 1797 ut boken Forskningar över naturens gång i människosläktets utveckling. År 1801 kom boken Huru Gertrud lär sina barn. Herbert Spencer (1820–1903) gav år 1861 ut boken Education.

title: Pedagogik

wikitext:
'''Pedagogik''' är en [[vetenskaplig]] disciplin med fokus på [[uppfostran]], undervisning och [[utbildning]].<ref name=":0">{{Webbref|url=https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/pedagogik|titel=pedagogik - Uppslagsverk - NE.se|hämtdatum=2019-01-23|verk=www.ne.se}}</ref> Dessa tre delar utgör pedagogiska processer som i sin tur innebär aktiviteter som utgör stöd till lärande.<ref name=":0" />

Pedagogiken är en samhällsvetenskap<ref>{{Bokref|titel=Pedagogik som vetenskap : En inbjudan.|url=https://www.worldcat.org/oclc/1038684697|datum=2018|hämtdatum=2021-07-13|isbn=978-91-40-69720-2|oclc=1038684697|förnamn=Mattias|efternamn=Nilsson Sjöberg(red.)}}</ref> som utvecklades som egen disciplin baserat på [[filosofi]]ämnet i början på 1900-talet i Sverige.<ref name=":0" /> Den berör den allsidiga utvecklingen av individer i fysiskt, mentalt och moraliskt avseende. Det finns en nära koppling till [[psykologi]] liksom andra vetenskaper som berör människans lärande, såsom [[sociologi]], [[biologi]], [[kognitionsvetenskap]] och neurovetenskap.

Pedagogiken är en praktisk vetenskap som utvecklar kunskap om olika pedagogiska praktiker i och utanför det formella utbildningssystemet. Den bedriver grundforskning i nära samarbete med andra discipliner liksom med flera olika professionsfält.

==Etymologi och definitioner==
Pedagogik kommer från det grekiska ordet ''paidagôgikê'' som kommer av adjektivet ''paidagôgikós'', och betyder 'som hör till [[uppfostran]] och vetande'.<ref name=":0" /> Pedagog var benämningen på de äldre slavarna i [[Aten]] som under [[antiken]] följde familjens söner till och från skolan, samt undervisade dem.<ref>{{Webbref|url=https://www.psykologiguiden.se/psykologilexikon|titel=Slå upp ordet på Psykologiguiden i Natur & Kulturs Psykologilexikon|hämtdatum=2019-01-24|verk=www.psykologiguiden.se}}</ref> Pedagogik definieras av [[Svenska Akademiens ordlista över svenska språket|SAOL]] som ''vetenskapen om uppfostran och undervisning; uppfostrings- eller undervisningskonst.''<ref>{{Webbref|url=https://svenska.se/saol/|titel=pedagogik {{!}} SAOL {{!}} svenska.se|hämtdatum=2019-01-24|språk=sv-SE}}</ref>

== Pedagogik som vetenskaplig disciplin ==
Pedagogik går att koppla till flertalet ämnesområden inom akademien. Till en början utgjorde den en del i filosofiämnet där diskussioner och teorier om [[kunskap]], [[lärande]], [[undervisning]] och uppfostran förekom. [[Platon]] och [[Aristoteles]] diskuterade olika typer av kunskap som lade grunden för [[kunskapsteori]] och hur kunskap uppkommer.<ref>{{Webbref|url=https://www.psykologiguiden.se/psykologilexikon/?Lookup=Aristoteles|titel=Slå upp Aristoteles på Psykologiguiden i Natur & Kulturs Psykologilexikon|hämtdatum=2019-01-24|verk=www.psykologiguiden.se}}</ref> Andra filosofer som kom att påverka är [[Thomas av Aquino]], [[Erasmus av Rotterdam]] och [[Johan Amos Comenius]]. Pedagogik utgjorde en del av filosofiämnet ända in på 1800-talet.<ref name=":0" /> Det kom att ändras vid sekelskiftet 1900, då pedagogik kom att bli en del av [[psykologi]]ämnet, då särskilt [[utvecklingspsykologi]]. Pedagogik sågs då som en [[beteendevetenskap]], med fokus på barn och unga.<ref name=":1">{{Webbref|url=https://www.psykologiguiden.se/psykologilexikon/?Lookup=Pedagogik|titel=Slå upp Pedagogik på Psykologiguiden i Natur & Kulturs Psykologilexikon|hämtdatum=2019-01-24|verk=www.psykologiguiden.se}}</ref> Denna syn på pedagogik följde med under 1920–1970-talet då bland annat [[behaviorism]], [[kognitiv psykologi]] och kulturpsykologisk teori kom att påverka forskning, teorier och praktik.

Under 1980-talet kom pedagogiken att bli en egen disciplin med bland annat [[Konstruktivism (pedagogik)|konstruktivism]], som var en följd av det arbete som gjorts inom kognitiv psykologi av [[Jean Piaget]]. Den kulturpsykologiska teorin kom att utgöra ett [[sociokulturellt perspektiv på lärande]], framarbetat av [[Lev Vygotskij|Vygotskij]]. Under 1980-talet beskrevs även lär- och utvecklingsprocesser i andra sammanhang än i skola. Det var inte längre enbart fokus på barn och unga, utan alla åldrar där lärande sker.<ref name=":1" />

Andra områden där pedagogik och aspekter på lärande kommer in: [[ledarskap]], [[organisationsteori]], [[intelligensforskning]], [[humankapital]] och [[sociologi]]. De filosofiska grunderna för utbildning och pedagogik studeras i [[pedagogikens filosofi]]. Inom [[Medicin (vetenskap)|medicin]] studeras även lärande utifrån ett fysiologiskt/biologiskt perspektiv, bland annat inom [[neurovetenskap]].

== Pedagogik i olika sammanhang  ==
Pedagogiken försöker lösa vardagliga problem som kan uppstå inom pedagogiskt arbete. Sådana problem som förknippas med varje steg i utvecklingen, de problem som orsakas av yttre påverkan, programmet för kursen, relationer mellan lärare och elev, relationer mellan studenter, familjen och den sociala miljön.

Relationell pedagogik är ett växande forsknings fält som bevisat att nära relation lärare elev ger förutsättningar för djupare lärande och en känsla av förståelse, omvårdnad och empatisk bildning. Pedagogiken är inte begränsad till barndomen eller bara behandling av barn i skolan, utan i allmänhet på fostran och bildning av varje sund individ i alla olika miljöer där de formas.

Pedagogik är ett ord som har fått olika betydelse beroende på vem man frågar. Man kan skilja på den definitionen som används i dagligt tal och den definition som används inom akademin. Till vardags används pedagogik för att beskriva en persons förmåga att lära ut något eller förmedla ett budskap. Exempelvis att den personen är opedagogisk. Här ses pedagogik som en egenskap eller färdighet som människor besitter och har olika mycket av. Den definitionen stämmer mer in på betydelsen av presentationsteknik eller [[retorik]]. Inom akademin används ordet pedagogik som en samlingsbeteckning för olika studier och teorier som handlar om påverkans- och förändringsprocesser, och kan studeras på individ-, grupp-, organisations- och samhällsnivå. (Nilsson, 2005)<ref>{{Bokref|titel=What Works in Nordic School Policies? Mapping Approaches to Evidence, Social Technologies and Transnational Influences|url=https://doi.org/10.1007/978-3-030-66629-3_6|utgivare=Springer International Publishing|datum=2021|hämtdatum=2021-07-13|isbn=978-3-030-66629-3|sid=103–125|serie=Educational Governance Research|doi=10.1007/978-3-030-66629-3_6|språk=en|förnamn=Daniel|efternamn=Sundberg|redaktör=John Benedicto Krejsler, Lejf Moos}}</ref>

Pedagogiska institutionen vid [[Umeå universitet]] definierar pedagogik så här:
:”''Pedagogik är en vetenskaplig disciplin, där man bildar kunskap om de processer genom vilka [[människan]] formas och förändras i olika sociala, kulturella och historiska sammanhang. Inom det pedagogiska problemområdet behandlas bl.a.. olika aspekter av fostran, utbildning, lärande, undervisning eller andra påverkansprocesser. Frågor kan exempelvis ställas om hur och varför vissa värderingar, kunskaper och färdigheter uppstår, vidmakthålls och förändras inom och mellan generationer, grupper och individer''.<ref>Pedagogiska institutionen (2004) s.2.</ref>

Inom pedagogik som disciplin föreligger ett antal subdiscipliner och flera av dem överlappar även med eller utgör också subdiscipliner till andra discipliner, vilket hänger samman med pedagogikämnets tvärvetenskapliga natur. Exempel på subdiscipliner inom pedagogik är: [[pedagogisk psykologi]], [[utbildningsfilosofi]] (även kallad pedagogisk filosofi och filosofisk pedagogik), utbildningssociologi, [[specialpedagogik]], hälsopedagogik, [[värdepedagogik]], [[didaktik]], vuxenpedagogik, [[högskolepedagogik]], [[läroplansteori]] och [[utbildningshistoria]].<ref>{{Webbref|url=https://www.tandfonline.com/doi/pdf/10.1080/00313831.2024.2421300|titel=A bibliometric study of Swedish educational research: mapping key themes, 2000–2020|hämtdatum=24 maj|datum=2024|utgivare=Scandinavian Journal of Educational Research|efternamn=Nylander, Erik}}</ref>

==Pedagogiska metoder==
Pedagogiska metoder är de pedagogiska tekniker som används för att skapa förutsättningar för lärande. Det sätt som undervisningen är arrangerad på brukar kallas en undervisningsmetod. Med undervisningsmetod avses det sätt på vilket lärarens och elevernas interaktion arrangerats. Doktriner om uppfostran har kommit från bland annat [[Platon]], [[Quintilianus]] och [[Rousseau]]. Det [[Rousseau]] skrev på [[1700-talet]] står fortfarande som grund för undervisningsmetoder i flera olika ämnen som exempelvis läsning och [[matematik]]. På senare tid har pedagogik alltmer kommit att förknippas med lärarutbildning men ingår ej längre där som eget ämne, utan som del i utbildningsvetenskapliga kurser.

Beroende på hur detaljerat man vill beskriva metoderna kan man räkna upp en mängd olika metoder. Den sokratiska metoden, ''majeutiken'', kan ses som en grundform för alla pedagogiska metoder. [[Sokrates]] metod innebär att frågor ställs som får eleverna att tänka själva. Sokrates mor var barnmorska och precis som henne ansåg han sig syssla med förlossningskonst. I stället för barn förlöste han tankar. Kärnan i majeutiken är den goda frågan som utvecklar elevens tänkande. Denna goda fråga kan man enligt Kansanen finna i samtliga undervisningsmetoder. Också om variationerna är många kan man anta att eleven i alla metoder möter frågor som skall få denne att utveckla kunskap.

Variationen kan beskrivas på olika detaljnivå och utgående från olika indelningsgrunder. En indelning är den i lärarcentrerade, elevcentrerade och samarbetsinriktade metoder.<ref>Uusikylä och Atjonen (2000) refererar Koskenniemis tredelade indelning av arbetsmetoder</ref> Indelningen utgår från vem som har det huvudsakliga ansvaret för undervisningen. Till de lärarcentrerade metoderna räknas lärarens framställande undervisning, frågande undervisning som riktar sig till hela klassen och gemensamma övningar där eleverna utför uppgifter. Elevcentrerade metoder är individuellt arbete, elevers framställning och [[grupparbete]]. Som samarbetsinriktade metoder betraktas undervisningssamtal där lärare och elever deltar som jämbördiga parter. Också gemensamma fester i vilka lärarens och elevens roll kan träda i bakgrunden kan räknas till samarbetsinriktade metoder.

Vissa pedagoger<ref>Engeström (1990)</ref> ifrågasätter meningsfullheten i att kategorisera metoder utgående från yttre former. Enligt dem kan detta leda till att någon speciell metod, exempelvis grupparbete, betraktas som värdefullare än andra. På liknande sätt kan exempelvis föreläsningen betraktas som passiverande. Värdet hos varje metod är enligt detta sätt att resonera beroende av målsättningen med den undervisning som bedrivs. Det finns därför ingen allmängiltig metod att separera goda och dåliga metoder från varandra utgående från yttre karakteristika. Avgörande är den inre aktivitet hos eleven som undervisningen resulterar i.

===Undervisningsteknologi===
Den tekniska utvecklingen under efterkrigstiden innebar att [[AV-teknik]] började utnyttjas i skolor, exempelvis [[overheadapparat]]er, [[språkstudio]] och [[videokonferens]]studio. Det var en stark tilltro till att tekniken kunde lösa allt. Begreppet undervisningsteknologi beskrivs av [[B.F. Skinner|B. F. Skinner]];<ref>{{Bokref|efternamn=Skinner|förnamn=Burrhus|titel=Undervisningsteknologi|url=https://www.worldcat.org/oclc/940615566|hämtdatum=|datum=2013-01-01|år=|utgivare=Studentlitteratur|isbn=9789144095721|oclc=940615566}}</ref> iden går ut på att med [[Operant betingning|betingning]] styra lärandet. I takt med en ökande [[digitalisering]] av samhället ökar också användningen av pedagogiska tillämpningar av datorer, exempelvis [[lärplattform]]ar, [[presentationsprogram]], [[datorsimulering]] och [[datoranimering]].  Utvecklingen har bidragit till utveckling av nya undervisningsformer, exempelvis [[e-lärande]], [[flexibelt lärande]], [[mooc-kurs]]er och [[spelifiering]]. Utvecklingen har också ställt krav på [[pedagogisk digital kompetens]] bland lärare. Under 2000-talets första decennium växer en trend fram att ge varje elev i skolan en egen bärbar dator.<ref>{{Webbref|url=https://www2.diu.se/framlar/egen-dator/|titel=Framtidens lärande » Egen dator|hämtdatum=2019-01-24|språk=sv-SE|arkivurl=https://web.archive.org/web/20190124203306/https://www2.diu.se/framlar/egen-dator/|arkivdatum=2019-01-24}}</ref>

== Didaktik ==
{{Fördjupning|didaktik}}
Didaktiken har kommit att bli en egen vetenskaplig disciplin och går ut på att ta fram svar på de pedagogiska frågorna varför, vad och hur en ska undervisa. Detta ska också sättas i relation till det ämnesinnehåll som ska läras ut.

==Pedagogik i Sverige==
De första akademiska lärarna inom pedagogik hämtades i början av 1800-talet från [[filosofi]]ämnet. Under perioden 1803–1823 fanns möjligheten att ta examen i pedagogik och [[didaktik]] för dåtidens blivande lärare.<ref name=":0" /> Först i samband med införandet av [[folkskola]]n samt andra skolreformer inleddes en ny diskussion om pedagogikens närvaro vid svenska universitet.<ref name=":0" />

Detta ledde i sin tur till en motion 1905<ref name="Lindberg09">{{Bokref|efternamn=Lindberg|förnamn=Leif|titel=Pedagogik som vetenskap - vetenskap som pedagogik|hämtdatum=2017|år=2009}}</ref> i [[andra kammaren]] där frågan om ett inrättande av en pedagogisk professur kommit in. Motionen var ett konstaterande av att undervisning i pedagogik eller uppfostrans vetenskap som den då benämndes är en saknad kompetens bland de lärare som verkade i ämnet. Detta medförde stora problem för kvalitén i detta viktiga ämne. I och med detta uppstod den första professuren i pedagogik vid [[Uppsala universitet]] 1907.<ref name="Lindberg09">{{Bokref|efternamn=Lindberg|förnamn=Leif|titel=Pedagogik som vetenskap - vetenskap som pedagogik|hämtdatum=2017|år=2009}}</ref> Vid denna tid fick pedagogikämnet vara samlingsbeteckning för alla de pedagogiska och psykologiska teoribildningarna. Detta vara bara början vilket snart utlöste en mängd nystartade professurer, en på [[Lunds universitet]] med beteckning just psykologi och pedagogik. Sedermera  inrättande [[Göteborgs universitet]] två olika inriktningar, en med samma beteckning som i Lund och en annan under namnet filosofi och pedagogik vilket var den första i landet.<ref name="Lindberg09" /> Till slut var även [[Stockholms högskola]] på det pedagogiska spåret och startade sin Enerothska professur. Författaren med mera [[Olof Eneroth]] hade i sitt år 1876 upprättade testamente lämnat sin kvarlåtenskap åt Stockholms fria högskola till "bildandet av en professur i läran om sambandet mellan naturlagarna och människans sedliga och fysiska natur med särskild hänsyn till det uppväxande släktets fostran till andlig och kroppslig hälsa".<ref name="Lindberg09" />

Från 1970-talet och framåt fick [[Paulo Freire]]s ''De förtrycktas pedagogik'' stort inflytande i Sverige.<ref>{{Bokref|titel=1968 och pedagogiken.|url=https://www.worldcat.org/oclc/1164144312|datum=2020|hämtdatum=2021-02-16|isbn=978-91-89109-17-9|oclc=1164144312}}</ref>

Under slutet av 1900-talet riktades intresset inom pedagogiken i hög grad på elevens lärande. I de svenska läroplanerna kom detta till uttryck i att läraren betecknades som en handledare. Intresset riktades snarare på arbetssätt än på undervisningsmetoder. En mycket citerad indelning av arbetsformer presenterades av Ausubel (1968). Lahdes (1997) delar utgående från Ausubel in arbetssätten utgående från den aktivitet som förväntas av eleven: Självständigt lärande (ex. individuellt arbete med arbetsuppgifter), ledda studier (grupparbete, projekt, klassrumsdiskussioner) och receptivt lärande (framställande undervisning)<ref>{{Tidskriftsref|rubrik=Pedagogik som vetenskap : Analys och argument|url=http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:lnu:diva-46420|år=2015|hämtdatum=2021-07-13|förnamn=Daniel|efternamn=Sundberg}}</ref>
=== Kända personer i pedagogikens historia ===
[[Augustinus]] (354-430) gav upplysningar om hur vi bör undervisa. Under medeltiden fanns flera pedagogiska skriftställare, bland andra Vincentius från Beauvais († 1264), Johannes Gerson (1363–1429), Vittorino från Feltre († 1477), Maffeo Vegio († 1458) och [[Erasmus av Rotterdam|Desiderus Erasmus]] (1467–1536). [[Martin Luther]] (1483–1546) gav ut flera pedagogiska skrifter. [[Filip Melanchton]] (1497–1560) räknas som en av de stora pedagogerna. Ludovicus Vives (1492–1540) gav år 1531 ut boken ''De disciplinis''. Johan Henrik Pestalozzi(1746–1827) gav år 1797 ut boken ''Forskningar över naturens gång i människosläktets utveckling''. År 1801 kom boken ''Huru Gertrud lär sina barn''.<ref>A.K. Ottelin, Lärobok i Pedagogikens historia, Stockholm, 1913</ref>  [[Herbert Spencer]] (1820–1903) gav år 1861 ut boken ''Education''.

== Se även ==
* [[Interkulturell pedagogik]]
* [[Retorik]]
* [[Didaktik]]
* [[Pedagogikens filosofi]]
* [[Specialpedagogik]]
* [[Värdepedagogik]]
* [[Socialisation]]
* [[Uppfostran]]
* [[Fostran]]
* [[Fritidspedagogik]]
* [[Montessoripedagogik]]
* [[Utbildningsreform]]
* [[Värdepedagogik]]

== Referenser ==
===Noter===
<references/>
===Tryckta källor===
*Ausubel, D. (1968). Educational psychology: A cognitive view. New York: Holt, Rinehart & Winston.
*Engeström, Y. (1990). Perustietoa opetuksesta. (Grundläggande information om undervisning). Helsinki: Valtion painatuskeskus.
*Kansanen, P. (2000). Opetuksen käsitemaailma. (Undervisningens begreppsvärld). Helsinki: Opetus.
*Lahdes, E. (1997). Peruskoulun uusi didaktiikka. (Grundskolans nya didaktik). Keuruu: Otava.
*Nilsson, Peter (2008). Vad är pedagogik? Några tankar om pedagogikämnet i ett jämförande perspektiv. Pedagogiska institutionen Umeå universitet
*[[Sjöstrand, Wilhelm]] (1968). Pedagogiska grundproblem i historisk belysning. Lund: Gleerups.
*Svedberg, Lars & Zaar, Monica (red) (1993). Boken om pedagogerna. Stockholm: Liber Utbildning.
*Svenska Akademien. (1952). Svenska Akademiens ordbok (SAOB). Uppslagsord ''Pedagog'', spalt P521. Svenska Akademien. Stockholm.
*Pedagogiska institutionen (2004). Självvärdering. Umeå: Pedagogiska institutionen, Umeå universitet.
*Uusikylä, K. & Atjonen, P. (2000). Didaktiikan perusteet. (Didaktikens grunder). Helsinki: WSOY.

== Externa länkar ==
* {{commons|Category:Pedagogy}}

{{filosofi navigation}}
{{Samhällsvetenskap}}

[[Kategori:Pedagogik| ]]


text:
# Metroperiella lepralioides
Metroperiella lepralioides är en mossdjursart som först beskrevs av Calvet 1903.  Metroperiella lepralioides ingår i släktet Metroperiella och familjen Bitectiporidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Metroperiella lepralioides

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|mossdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Metroperiella lepralioides''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Mossdjur]]
| phylum = Bryozoa
| classis_sv =
| classis = [[Gymnolaemata]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Cheilostomatida]]
| familia_sv =
| familia = [[Bitectiporidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Metroperiella]]
| species_sv =
| species = '''Metroperiella lepralioides'''
| taxon = Metroperiella lepralioides
| taxon_authority = (Calvet, 1903)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Metroperiella lepralioides'''''<ref name = "col442234"/> är en [[mossdjur]]sart som först beskrevs av Calvet 1903.  ''Metroperiella lepralioides'' ingår i [[släkte]]t ''[[Metroperiella]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Bitectiporidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/metroperiella+lepralioides/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col442234">Hayward, P.J. (2001) Bryozoa, '''''in''''': Costello, M.J. ''et al.'' (Ed.) (2001). ''European register of marine species: a check-list of the marine species in Europe and a bibliography of guides to their identification. Collection Patrimoines Naturels,'' 50:,</ref>
<ref name = "source">''WoRMS Bryozoa: World Marine Bryozoa Database''. Bock P. & Gordon D., 2010-12-10</ref>
</references>

[[Kategori:Mossdjur]]
[[Kategori:Metroperiella|lepralioides]]

title: Systematik

Stam: Mossdjur · Bryozoa

Klass: Gymnolaemata

Ordning: Cheilostomatida

Familj: Bitectiporidae

Släkte: Metroperiella

Art: Metroperiella lepralioides

title: Vetenskapligt namn


text:
# Canarium kipella
Canarium kipella är en tvåhjärtbladig växtart som först beskrevs av Bi., och fick sitt nu gällande namn av Friedrich Anton Wilhelm Miquel. Canarium kipella ingår i släktet Canarium och familjen Burseraceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Canarium kipella

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåhjärtbladiga växt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Canarium kipella''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Kinesträdordningen]]
| ordo = Sapindales
| familia_sv =
| familia = [[Burseraceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Canarium]]
| species_sv =
| species = '''Canarium kipella'''
| taxon = Canarium kipella
| taxon_authority = (BI.) [[Friedrich Anton Wilhelm Miquel|Miq.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Pimela kitengo'' [[Carl Ludwig Blume|Bl.]]
''Pimela kipella'' [[Carl Ludwig Blume|Bl.]]
''Canarium kitengo'' [[Friedrich Anton Wilhelm Miquel|Miq.]]
}}

'''''Canarium kipella'''''<ref name = "C132"/> är en [[tvåhjärtbladiga växter|tvåhjärtbladig växt]]art som först beskrevs av Bi., och fick sitt nu gällande namn av [[Friedrich Anton Wilhelm Miquel]]. ''Canarium kipella'' ingår i [[släkte]]t ''[[Canarium]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Burseraceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16823998|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Miq., ''In: Fl. Ind. Bat. 1: II. 646''</ref>
<ref name = "source">[http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World]</ref>
</references>

[[Kategori:Kinesträdordningen]]
[[Kategori:Canarium|kipella]]

title: Systematik

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Kinesträdordningen · Sapindales

Familj: Burseraceae

Släkte: Canarium

Art: Canarium kipella

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Canarium kipella

Auktor: (BI.) Miq.

title: Synonymer

Synonymer: Pimela kitengo Bl. · Pimela kipella Bl. · Canarium kitengo Miq.


text:
# Gian Luigi Polidoro
Gian Luigi Polidoro, född 4 februari 1927 i Bassano del Grappa, Veneto, död 7 september 2000 i Rom, var en italiensk filmregissör och skådespelare.

## Utmärkelser
Polidoro vann Guldbjörnen vid Filmfestivalen i Berlin för Kärlek i Stockholm 1963.

## Filmografi i urval
- 1959 – Det stora kriget (roll)
- 1960 – Le svedesi (regi, manus)
- 1963 – Kärlek i Stockholm (regi)
- 1963 – Manslukerskan (roll)
- 1965 – I huvet på en äkta blondin (roll)
- 1966 – En amerikansk hustru (regi)
- 1968 – Vill du se min ballong (roll)
- 1984 – Rent Control (regi)

title: Gian Luigi Polidoro

wikitext:
{{Faktamall biografi WD
| namn             =
| bild             =
| alt              =
| bildtext         =
| födelsenamn      =
| födelsedatum     =
| födelseort       =
| dödsdatum        =
| dödsort          =
| begravningsplats =
| medborgarskap    =
| utbildad vid     =
| yrke             =
| ämbete           =
| arbetsgivare     =
| noterbara_verk   =
| parti            =
| maka             =
| barn             =
| föräldrar        =
| släktingar       =
| andra_namn       =
}}
'''Gian Luigi Polidoro''', född [[4 februari]] [[1927]] i [[Bassano del Grappa]], [[Veneto]], död [[7 september]] [[2000]] i [[Rom]], var en [[italien]]sk [[filmregissör]] och [[skådespelare]].

==Utmärkelser==
Polidoro vann ''[[Guldbjörnen]]'' vid [[Filmfestivalen i Berlin]] för ''[[Kärlek i Stockholm]]'' [[Filmåret 1963|1963]].<ref>{{webbref |url=https://www.berlinale.de/en/archive/awards-juries/awards.html/y=1963/o=desc/p=1/rp=40 |titel=International Feature Film Jury 1963 |utgivare=Internationale Filmfestspiele Berlin |hämtdatum=10 februari 2025 |språk=engelska }}</ref>

==Filmografi i urval==
*{{F2|1959|Det stora kriget}} (roll)
*{{F|1960|Le svedesi}} (regi, manus)
*{{F|1963|Kärlek i Stockholm}} (regi)
*{{F|1963|Manslukerskan}} (roll)
*{{F|1965|I huvet på en äkta blondin}} (roll)
*{{F|1966|En amerikansk hustru}} (regi)
*{{F|1968|Vill du se min ballong}} (roll)
*{{F3|1984|Rent Control}} (regi)

== Källor ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{SFDb|person=249520}}
* {{IMDb-namn|id=0069166}}

{{auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Polidoro, Gian}}
[[Kategori:Födda 1927]]
[[Kategori:Avlidna 2000]]
[[Kategori:Italienska filmregissörer]]
[[Kategori:Italienska skådespelare under 1900-talet]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Personer från Veneto]]

Född: 4 februari 1927 · Bassano del Grappa, Italien

Död: 7 september 2000 (73 år) · Rom

Medborgare i: Italien och Kungariket Italien


text:
# Lepadella longiseta
Lepadella longiseta är en hjuldjursart som beskrevs av Myers 1934. Lepadella longiseta ingår i släktet Lepadella och familjen Lepadellidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Lepadella longiseta

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|hjuldjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Lepadella longiseta''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Hjuldjur]]
| phylum = Rotifera
| classis_sv =
| classis = [[Eurotatoria]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Ploima]]
| familia_sv =
| familia = [[Lepadellidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Lepadella]]
| species_sv =
| species = '''Lepadella longiseta'''
| taxon = Lepadella longiseta
| taxon_authority = [[Myers (auktor)|Myers]], 1934
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Lepadella longiseta'''''<ref name = "col31614"/><ref name = "col169639"/> är en [[hjuldjur|hjuldjurs]]art som beskrevs av [[Myers (auktor)|Myers]] 1934. ''Lepadella longiseta'' ingår i [[släkte]]t ''[[Lepadella]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Lepadellidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/lepadella+longiseta/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col31614">Koste W (1978) Rotatoria. Die Rädertiere Mitteleuropas, Borntraeger, Berlin-Stuttgart, 673pp., 245 plates</ref>
<ref name = "col169639">Koste W & Shiel RJ (1989b) Rotifera from Australian Inland waters IV Colurellidae (Rotifera: Monogononta), Transactions of the Royal Society of South Australia 113(3): 119-143</ref>
<ref name = "source">''Rotifera Database''. Segers H., 2008-10-01</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om hjuldjur}}

[[Kategori:Hjuldjur]]
[[Kategori:Lepadella|longiseta]]

title: Systematik

Stam: Hjuldjur · Rotifera

Klass: Eurotatoria

Ordning: Ploima

Familj: Lepadellidae

Släkte: Lepadella

Art: Lepadella longiseta

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Myers, 1934


text:
# Macrosiphoniella papillata
Macrosiphoniella papillata är en insektsart. Macrosiphoniella papillata ingår i släktet Macrosiphoniella och familjen långrörsbladlöss. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Macrosiphoniella papillata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-04}}
{{Taxobox
| name = ''Macrosiphoniella papillata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Långrörsbladlöss]]
| familia = Aphididae
| genus_sv =
| genus = [[Macrosiphoniella]]
| species_sv =
| species = '''Macrosiphoniella papillata'''
| taxon = Macrosiphoniella papillata
| taxon_authority =
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Aphidoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Macrosiphoniella papillata'''''<ref name = "col62777"/> är en [[insekter|insekts]]art. ''Macrosiphoniella papillata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Macrosiphoniella]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[långrörsbladlöss]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/macrosiphoniella+papillata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col62777">Remaudière, G. & M. Remaudière (1997) , Catalogue of the World’s Aphididae, INRA, Paris 473 pp</ref>
<ref name = "source">''AphidSF: Aphid Species File''. Favret C., 2010-04-14</ref>
</references>

[[Kategori:Långrörsbladlöss]]
[[Kategori:Macrosiphoniella|papillata]]

title: Systematik

Ordning: Halvvingar · Hemiptera

Överfamilj: Aphidoidea

Familj: Långrörsbladlöss · Aphididae

Släkte: Macrosiphoniella

Art: Macrosiphoniella papillata

title: Vetenskapligt namn


text:
# Veronica Maggios diskografi
Veronica Maggios diskografi består av fem studioalbum, sjutton singlar – varav två som gästartist – och en EP. Maggio blev upptäckt när hennes framtida manager hörde en av hennes låtar på en kompis dator. Kort därefter började hon arbeta med producenten Stefan Gräslund och de skickade en demo till Universal Music Sverige, vilket resulterade i ett skivkontrakt. I mars 2006 släppte Maggio sin debutsingel "Dumpa mig" som var en radiohit redan innan den släpptes och nådde plats 14 på Sverigetopplistan. Hennes debutalbum Vatten och bröd släpptes senare i september 2006 och genererade ytterligare två singlar – "Nöjd?" och "Havanna mamma". Den förstnämnda nådde plats sex på singellistan.
I mars 2008 släppte Maggio sitt andra studioalbum, Och vinnaren är..., som nådde plats 7 på svenska albumlistan och låg kvar i 77 veckor. Albumet certifierades platina i både Norge och Sverige och såldes i över 70 000 exemplar i Norden. "Måndagsbarn" blev Maggios första singel att gå in på internationella listor; den nådde plats åtta i Danmark och förstaplatsen i Norge och certifierades guld i Danmark. Från albumet släpptes också "Stopp" och "17 år" och den sistnämnda sålde guld i Sverige. 2010 var Maggio med på Petters singel "Längesen" som nådde plats 20 på svenska singellistan och certifierades platina av Grammofonleverantörernas förening (GLF).
I april 2011 släppte Maggio sitt tredje studioalbum, Satan i gatan. Albumet gick in på förstaplatsen på svenska albumlistan och samtliga elva spår gick in på singellistan (via nedladdningar). Under sin första vecka motsvarade Satan i gatan 30% av all albumförsäljning i Sverige. Albumet genererade tre separata singelutgåvor – "Jag kommer", "Välkommen in" och "Mitt hjärta blöder" – som nådde topp fem på svenska singellistan. Albumet certifierades trippel platina av GLF och "Jag kommer" certifierades sju gånger platina. Maggios fjärde studioalbum Handen i fickan fast jag bryr mig släpptes i oktober 2013 och innehåller singeln "Sergels torg" och Håkan Hellström-duetten "Hela huset".
Maggios femte studioalbum, Den första är alltid gratis, släpptes den 6 maj 2016.
I juni 2019 släpptes EP:n Fiender är tråkigt. Den innehåller fem låtar och motsvarar den första delen av Maggios kommande album, där resten publiceras senare under 2019. På Sverigetopplistan nådde den som bäst en femte plats.

## Studioalbum
| År   | Titel                             | Listplaceringar | Listplaceringar | Listplaceringar | Listplaceringar | Information              |
| År   | Titel                             | SWE             | DEN             | FIN             | NOR             | Information              |
| ---- | --------------------------------- | --------------- | --------------- | --------------- | --------------- | ------------------------ |
| 2006 | Vatten och bröd                   | 14 (13 veckor)  | —               | —               | —               | Släppt: 6 september 2006 |
| 2008 | Och vinnaren är...                | 7 (77 veckor)   | —               | —               | 7 (24 veckor)   | Släppt: 26 mars 2008     |
| 2011 | Satan i gatan                     | 1 (53 veckor)   | 24 (5 veckor)   | 33 (1 vecka)    | 2 (32 veckor)   | Släppt: 27 april 2011    |
| 2013 | Handen i fickan fast jag bryr mig | 1 (225 veckor)  | —               | 32 (1 vecka)    | 2 (16 veckor)   | Släppt: 4 oktober 2013   |
| 2016 | Den första är alltid gratis       | 1 (68 veckor)   | —               | 33 (2 veckor)   | 6 (3 veckor)    | Släppt: 6 maj 2016       |

## Singlar
| År   | Titel Album                                                             | Listplaceringar | Listplaceringar | Listplaceringar | Information                                                 |
| År   | Titel Album                                                             | SWE             | DEN             | NOR             | Information                                                 |
| ---- | ----------------------------------------------------------------------- | --------------- | --------------- | --------------- | ----------------------------------------------------------- |
| 2006 | "Dumpa mig" Vatten och bröd                                             | 14 (13 veckor)  | –               | –               | Släppt: 20 mars 2006                                        |
| 2006 | "Nöjd?" Vatten och bröd                                                 | 6 (13 veckor)   | –               | –               | Släppt: 5 juli 2006                                         |
| 2006 | "Havanna mamma" Vatten och bröd                                         | –               | –               | –               | Släppt: 6 september 2006                                    |
| 2007 | "Inga problem (Remix)" Är                                               | –               | –               | –               | Släppt: 13 juni 2007 (Snook med Veronica Maggio och Petter) |
| 2008 | "Måndagsbarn" Och vinnaren är...                                        | 23 (28 veckor)  | 8 (20 veckor)   | 1 (13 veckor)   | Släppt: 25 februari 2008                                    |
| 2008 | "Stopp" Och vinnaren är...                                              | 30 (5 veckor)   | –               | –               | Släppt: 1 juni 2008                                         |
| 2009 | "17 år" Och vinnaren är...                                              | 19 (6 veckor)   | –               | –               | Släppt: 2009                                                |
| 2010 | "Längesen" En räddare i nöden                                           | 20 (23 veckor)  | –               | –               | Släppt: 28 juni 2010 (Petter med Veronica Maggio)           |
| 2011 | "Jag kommer" Satan i gatan                                              | 1 (52 veckor)   | –               | 12 (10 veckor)  | Släppt: 11 februari 2011                                    |
| 2011 | "Välkommen in" Satan i gatan                                            | 2 (38 veckor)   | –               | –               | Släppt: 6 juni 2011                                         |
| 2012 | "Mitt hjärta blöder" Satan i gatan                                      | 5 (31 veckor)   | –               | –               | Släppt: 25 januari 2012                                     |
| 2013 | "Sergels torg" Handen i fickan fast jag bryr mig                        | 6 (24 veckor)   | –               | –               | Släppt: 20 augusti 2013                                     |
| 2014 | "Hela huset" Handen i fickan fast jag bryr mig                          | 8 (43 veckor)   | –               | –               | Släppt: 13 januari 2014 (med Håkan Hellström)               |
| 2014 | "Låtsas som det regnar (Jarly Remix)" Handen i fickan fast jag bryr mig | 14 (5 veckor)   | –               | –               | Släppt: 3 september 2014                                    |
| 2016 | "Den första är alltid gratis" Den första är alltid gratis               | 16 (10 veckor)  | –               | –               | Släppt: 17 mars 2016                                        |
| 2016 | "Ayahuasca" Den första är alltid gratis                                 | 35 (4 veckor)   | –               | –               | Släppt: 28 april 2016                                       |
| 2016 | "Vi mot världen" Den första är alltid gratis                            | 19 (19 veckor)  | –               | –               | Släppt: 2 maj 2016                                          |
| 2018 | "20 Questions (From Bergman's Reliquary)"                               | 29 (8 veckor)   | –               | –               | Släppt: 26 januari 2018                                     |
| 2021 | "Nu stannar vi på marken"                                               |                 | –               | –               | Släppt: 18 juni 2021                                        |
| 2025 | "Inte bra i grupp"                                                      | 17 (1 vecka)    | –               | –               | Släppt: 25 april 2025                                       |
| 2025 | "Level up"                                                              | 16 (1 vecka)    | –               | –               | Släppt: 13 juni 2025                                        |

## Övriga låtar
| År   | Titel                             | Listplaceringar | Album                             |
| År   | Titel                             | SWE             | Album                             |
| ---- | --------------------------------- | --------------- | --------------------------------- |
| 2011 | "Alla mina låtar"                 | 24 (8 veckor)   | Satan i gatan                     |
| 2011 | "Finns det en så finns det flera" | 27 (8 veckor)   | Satan i gatan                     |
| 2011 | "Inga kläder"                     | 12 (19 veckor)  | Satan i gatan                     |
| 2011 | "Lördagen den femtonde mars"      | 30 (7 veckor)   | Satan i gatan                     |
| 2011 | "Satan i gatan"                   | 2 (42 veckor)   | Satan i gatan                     |
| 2011 | "Sju sorger"                      | 18 (18 veckor)  | Satan i gatan                     |
| 2011 | "Snälla bli min"                  | 6 (30 veckor)   | Satan i gatan                     |
| 2011 | "Vi kommer alltid ha Paris"       | 18 (8 veckor)   | Satan i gatan                     |
| 2013 | "Bas gillar hörn"                 | 33 (4 veckor)   | Handen i fickan fast jag bryr mig |
| 2013 | "Dallas"                          | 32 (4 veckor)   | Handen i fickan fast jag bryr mig |
| 2013 | "Hädanefter"                      | 12 (8 veckor)   | Handen i fickan fast jag bryr mig |
| 2013 | "I min bil"                       | 25 (3 veckor)   | Handen i fickan fast jag bryr mig |
| 2013 | "Jag lovar"                       | 16 (5 veckor)   | Handen i fickan fast jag bryr mig |
| 2013 | "Mörkt"                           | 19 (4 veckor)   | Handen i fickan fast jag bryr mig |
| 2013 | "Trädgården en fredag"            | 21 (5 veckor)   | Handen i fickan fast jag bryr mig |
| 2013 | "Va kvar"                         | 15 (5 veckor)   | Handen i fickan fast jag bryr mig |
| 2016 | "Dom sa!"                         | 71 (2 veckor)   | Den första är alltid gratis       |
| 2016 | "Femton"                          | 74 (1 vecka)    | Den första är alltid gratis       |
| 2016 | "Gjord av sten"                   | 75 (1 vecka)    | Den första är alltid gratis       |
| 2016 | "Play Och Sen Repeat"             | 79 (1 vecka)    | Den första är alltid gratis       |
| 2016 | "Svart Sommar"                    | 78 (1 vecka)    | Den första är alltid gratis       |

title: Veronica Maggios diskografi

wikitext:
{{uppdatera|datum=2023-08|saknar info efter 2018/2019}}
{{Infobox artist diskografi
| artist         = [[Veronica Maggio]]s
| bild           = [[Fil:Veronica Maggio P&L 2011.jpg|210px]]
| bildtext       = Maggio uppträder på [[Peace & Love]] i juli 2011.
| studioalbum    = 7<ref>{{Webbref|titel=Recension: Och som vanligt händer det något hemskt – Veronica Maggio|url=https://www.kultmagasin.se/recension-och-som-vanligt-hander-det-nagot-hemskt-veronica-maggio/|verk=KULT Magasin|datum=2022-05-26|hämtdatum=2022-07-02|språk=sv-SE|förnamn=Lovis Bratt|efternamn=Del}}</ref>
| singel         = 17
}}
'''[[Veronica Maggio|Veronica Maggios]] [[diskografi]]''' består av fem [[studioalbum]], sjutton [[singel|singlar]] – varav två som gästartist – och en [[EP]]. Maggio blev upptäckt när hennes framtida manager hörde en av hennes låtar på en kompis dator.<ref name="Salong">{{webbref |url=http://www.salongk.se/artiklar/import/2006/9/12/5358/index.xml |titel=Veronica Maggio: Jag lekte med rånare |efternamn=Ericson |förnamn=Pernilla |verk=Salong K |utgivare=Jennie Sandberg |datum=12 september 2006 |hämtdatum=6 januari 2012 |arkivurl=https://archive.is/20120203134925/http://www.salongk.se/artiklar/import/2006/9/12/5358/index.xml |arkivdatum=2012-02-03 }}</ref> Kort därefter började hon arbeta med producenten [[Stefan Gräslund]] och de skickade en [[demo (musik)|demo]] till [[Universal Music Group|Universal Music Sverige]], vilket resulterade i ett skivkontrakt.<ref>{{webbref|url=http://cafe.se/veronica-maggio/|titel=Veronica Maggio|verk=[[Magazine Café]]|utgivare=[[Hachette Filipacchi Médias|Hachette Sverige AB]]|datum=7 oktober 2006|hämtdatum=7 januari 2012}}</ref> I mars 2006 släppte Maggio sin debutsingel "[[Dumpa mig]]" som var en radiohit redan innan den släpptes och nådde plats 14 på [[Sverigetopplistan]].<ref name="hit">{{tidningsref|url=http://www.svd.se/kultur/dumpa-mig-en-hit-redan-innan-den-slappts_302956.svd|titel='Dumpa mig' en hit redan innan den släppts |datum=22 mars 2006|tidning=[[Svenska Dagbladet]]|utgivare=[[Schibsted]]|författare=[[TT Spektra]]|hämtdatum=8 januari 2012}}</ref> Hennes debutalbum ''[[Vatten och bröd (musikalbum)|Vatten och bröd]]'' släpptes senare i september 2006 och genererade ytterligare två singlar – "[[Nöjd?]]" och "Havanna mamma". Den förstnämnda nådde plats sex på singellistan.

I mars 2008 släppte Maggio sitt andra studioalbum, ''[[Och vinnaren är...]]'', som nådde plats 7 på svenska albumlistan och låg kvar i 77 veckor.<ref name="satan"/> Albumet certifierades [[platinaskiva|platina]] i både Norge och Sverige och såldes i över 70 000 exemplar i Norden.<ref>{{tidningsref|url=http://www.expressen.se/noje/musik/1.2480016/veronica-maggios-miljonsommar|titel=Veronica Maggios miljonsommar|datum=24 juni 2011|efternamn=Färsjö|förnamn=Therese|verk=[[Expressen]]|utgivare=[[Bonnier AB]]|hämtdatum=30 januari 2012|arkivurl=https://web.archive.org/web/20110918011954/http://www.expressen.se/noje/musik/1.2480016/veronica-maggios-miljonsommar|arkivdatum=2011-09-18}}</ref> "[[Måndagsbarn]]" blev Maggios första singel att gå in på internationella listor; den nådde plats åtta i Danmark och förstaplatsen i Norge och certifierades [[guldskiva|guld]] i Danmark. Från albumet släpptes också "[[Stopp (Veronica Maggio-låt)|Stopp]]" och "[[17 år]]" och den sistnämnda sålde guld i Sverige. 2010 var Maggio med på [[Petter (artist)|Petter]]s singel "[[Längesen]]" som nådde plats 20 på svenska singellistan och certifierades platina av [[Grammofonleverantörernas förening]] (GLF).

I april 2011 släppte Maggio sitt tredje studioalbum, ''[[Satan i gatan]]''. Albumet gick in på förstaplatsen på svenska albumlistan och samtliga elva spår gick in på singellistan (via nedladdningar). Under sin första vecka motsvarade ''Satan i gatan'' 30% av all albumförsäljning i Sverige.<ref name="satan">{{webbref|url=http://www.musikindustrin.se/2011/05/05/sverigetopplistan_v_18_maktig_dominans_for_maggio/ |titel=Mäktig dominans för Maggio|utgivare=Musikindustrin. Lars Nylin|efternamn=Nylin|förnamn=Lars|datum=5 maj 2011 |hämtdatum=30 januari 2012 }}</ref> Albumet genererade tre separata singelutgåvor – "[[Jag kommer]]", "[[Välkommen in]]" och "[[Mitt hjärta blöder]]" – som nådde topp fem på svenska singellistan. Albumet certifierades trippel platina av GLF och "Jag kommer" certifierades sju gånger platina. Maggios fjärde studioalbum ''[[Handen i fickan fast jag bryr mig]]'' släpptes i oktober 2013 och innehåller singeln "[[Sergels torg (sång)|Sergels torg]]" och [[Håkan Hellström]]-duetten "[[Hela huset]]".

Maggios femte studioalbum, ''[[Den första är alltid gratis]]'', släpptes den 6 maj 2016.<ref name="denforsta">TT. [http://www.svd.se/maggio-om-nya-skivan-mork-och-arlig "Maggio om nya skivan: Mörk och ärlig"]. ''Svenska Dagbladet''. Läst 24 mars 2016.</ref>

I juni 2019 släpptes [[EP|EP:n]] ''Fiender är tråkigt''. Den innehåller fem låtar och motsvarar den första delen av Maggios kommande album,<ref>{{Webbref|titel=RECENSION: Veronica Maggio - Fiender är tråkigt|url=http://popmani.se/recension-veronica-maggio-fiender-ar-trakigt/|verk=Popmani|datum=2019-06-14|hämtdatum=2019-08-08|förnamn=Maximilian Haglund|efternamn=Holst}}</ref> där resten publiceras senare under 2019. På Sverigetopplistan nådde den som bäst en femte plats.<ref>{{Webbref|titel=VERONICA MAGGIO - FIENDER ÄR TRÅKIGT (ALBUM)|url=https://swedishcharts.com/search.asp?todo=notfound|verk=swedishcharts.com|hämtdatum=2019-08-08}}</ref>

== Studioalbum ==
{| class="wikitable"
! align="center" rowspan="2" | År
! align="center" rowspan="2" | Titel
! align="center" colspan="4" | Listplaceringar<ref name="charts">Listplackällor: [http://www.sverigetopplistan.se/ SWE] [https://danishcharts.dk/search.asp?search=veronica+maggio&cat=a DEN] [https://finnishcharts.com/search.asp?search=veronica+maggio&cat=a FIN] [https://norwegiancharts.com/search.asp?search=veronica+maggio&cat=a NOR]</ref><ref name="certifikats">Certifikatkällor: [http://www.sverigetopplistan.se/ SWE] [http://www.ifpi.dk/ DEN] [http://www.ifpi.fi/tilastot/kultalevyt/ FIN] [http://ifpi.no/component/rstrophybridge/ NOR] {{Wayback|url=http://ifpi.no/component/rstrophybridge/ |date=20140924040905 }}</ref>
! align="center" rowspan="2" | Information
|-
! width="65" style="font-size:90%;" | {{flagicon|SWE}} [[Sverigetopplistan|SWE]]
! width="65" style="font-size:90%;" | {{flagicon|DEN}} [[Tracklisten|DEN]]
! width="65" style="font-size:90%;" | {{flagicon|FIN}} [[Finlands officiella lista|FIN]]
! width="65" style="font-size:90%;" | {{flagicon|NOR}} [[VG-lista|NOR]]
|-
|- bgcolor="#E1E9F3"
| bgcolor="#f0f0ff"| 2006
| align="left" | ''[[Vatten och bröd (musikalbum)|Vatten och bröd]]''
| align="center" | 14
 (13 veckor)
| align="center" | —
| align="center" | —
| align="center" | —
|Släppt: 6 september 2006
|-
| bgcolor="#f0f0ff" | 2008
|align="left" | ''[[Och vinnaren är...]]''
| align="center" | 7 [[File:Platinum record icon.svg|15px|Platina]]
 (77 veckor)
| align="center" | —
| align="center" | —
| align="center" | 7
 (24 veckor)
|Släppt: 26 mars 2008
|- bgcolor="#E1E9F3"
| bgcolor="#f0f0ff" | 2011
| align="left" | ''[[Satan i gatan]]''
| align="center" | '''1''' [[File:Triple platinum record icon.svg|15px|3× Platina]]
 (53 veckor)
| align="center" | 24
 (5 veckor)
| align="center" | 33
 (1 vecka)
| align="center" | 2 [[File:Gold record icon.svg|15px|Guld]]
 (32 veckor)
|Släppt: 27 april 2011
|-
| bgcolor="#f0f0ff" | 2013
| align="left" | ''[[Handen i fickan fast jag bryr mig]]''
| align="center" | '''1''' [[File:Double platinum record icon.svg|15px|2× Platina]]
 (225 veckor)
| align="center" | —
| align="center" | 32
 (1 vecka)
| align="center" | 2
 (16 veckor)
|Släppt: 4 oktober 2013
|- bgcolor="#E1E9F3"
| bgcolor="#f0f0ff" | 2016
| align="left" | ''[[Den första är alltid gratis]]''
| align="center" | '''1'''
 (68 veckor)
| align="center" | —
| align="center" | 33
 (2 veckor)
| align="center" | 6
 (3 veckor)
|Släppt: 6 maj 2016
|}

==Singlar==
{| class="wikitable"
|-
! align="center" rowspan="2" | År
! align="center" rowspan="2" | Titel
''Album''
! align="center" colspan="3" | Listplaceringar<ref name="charts"/><ref name="certifikats"/>
! align="center" rowspan="2" | Information
|-
! width="65" style="font-size:90%;" | {{flagicon|SWE}} [[Sverigetopplistan|SWE]]
! width="65" style="font-size:90%;" | {{flagicon|DEN}} [[Tracklisten|DEN]]
! width="65" style="font-size:90%;" | {{flagicon|NOR}} [[VG-lista|NOR]]
|- bgcolor="#E1E9F3"
| bgcolor="#f0f0ff" rowspan="3"|2006
|align="left"|"[[Dumpa mig]]"
''Vatten och bröd''
|align="center"|14
 (13 veckor)
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 20 mars 2006
|-
|align="left"|"[[Nöjd?]]"
''Vatten och bröd''
|align="center"|6
 (13 veckor)
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 5 juli 2006
|- bgcolor="#E1E9F3"
|align="left"|"Havanna mamma"
''Vatten och bröd''
|align="center"|–
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 6 september 2006
|-
| bgcolor="#f0f0ff"|2007
|align="left"|"[[Inga problem|Inga problem (Remix)]]"
''[[Är]]''
|align="center"|–
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 13 juni 2007
([[Snook]] med Veronica Maggio och [[Petter (artist)|Petter]])
|- bgcolor="#E1E9F3"
|bgcolor="#f0f0ff" rowspan="2"|2008
|align="left"|"[[Måndagsbarn]]"
''Och vinnaren är...''
|align="center"|23 [[File:Gold record icon.svg|15px|Guld]]
 (28 veckor)
|align="center"|8 [[File:Gold record icon.svg|15px|Guld]]
 (20 veckor)
|align="center"|'''1'''
 (13 veckor)
|Släppt: 25 februari 2008
|-
|align="left"|"[[Stopp (Veronica Maggio-låt)|Stopp]]"
''Och vinnaren är...''
|align="center"|30
 (5 veckor)
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 1 juni 2008
|- bgcolor="#E1E9F3"
|bgcolor="#f0f0ff"|2009
|align="left"|"[[17 år]]"
''Och vinnaren är...''
|align="center"|19 [[File:Gold record icon.svg|15px|Guld]]
 (6 veckor)
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 2009
|-
|bgcolor="#f0f0ff"|2010
|align="left"|"[[Längesen]]"
''[[En räddare i nöden]]''
|align="center"|20 [[File:Platinum record icon.svg|15px|Platina]]
 (23 veckor)
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 28 juni 2010
(Petter med Veronica Maggio)
|- bgcolor="#E1E9F3"
|bgcolor="#f0f0ff" rowspan="2"|2011
|align="left"|"[[Jag kommer]]"
''Satan i gatan''
|align="center"|'''[[Lista över singelettor på Sverigetopplistan|1]]''' [[File:Septuple platinum record icon.svg|15px|7× Platina]]
 (52 veckor)
|align="center"|–
|align="center"|12 [[File:Double platinum record icon.svg|15px|2× Platina]]
 (10 veckor)
|Släppt: 11 februari 2011
|-
|align="left"|"[[Välkommen in]]"
''Satan i gatan''
|align="center"|2 [[File:Triple platinum record icon.svg|15px|3× Platina]]
 (38 veckor)
|align="center"|–
|align="center"|– [[File:Gold record icon.svg|15px|Guld]]
|Släppt: 6 juni 2011
|- bgcolor="#E1E9F3"
|bgcolor="#f0f0ff"|2012
|align="left"|"[[Mitt hjärta blöder]]"
''Satan i gatan''
|align="center"|5
 (31 veckor)
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 25 januari 2012
|-
|bgcolor="#f0f0ff"|2013
|align="left"|"[[Sergels torg (sång)|Sergels torg]]"
''Handen i fickan fast jag bryr mig''
|align="center"|6 [[File:Platinum record icon.svg|15px|Platina]]
 (24 veckor)
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 20 augusti 2013
|- bgcolor="#E1E9F3"
|bgcolor="#f0f0ff" rowspan="2"|2014
|align="left"|"[[Hela huset]]"
''Handen i fickan fast jag bryr mig''
|align="center"|8 [[File:Triple platinum record icon.svg|15px|3× Platina]]
 (43 veckor)
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 13 januari 2014
(med [[Håkan Hellström]])
|-
|align="left"|"[[Låtsas som det regnar|Låtsas som det regnar (Jarly Remix)]]"
''Handen i fickan fast jag bryr mig''
|align="center"|14
 (5 veckor)
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 3 september 2014
|- bgcolor="#E1E9F3"
|bgcolor="#f0f0ff" rowspan="3"|2016
|align="left"|"[[Den första är alltid gratis]]"
''Den första är alltid gratis''
|align="center"|16
 (10 veckor)
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 17 mars 2016
|-
|align="left"|"Ayahuasca"
''Den första är alltid gratis''
|align="center"|35 [[File:Platinum record icon.svg|15px|Platina]]
 (4 veckor)
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 28 april 2016
|- bgcolor="#E1E9F3"
|align="left"|"Vi mot världen"
''Den första är alltid gratis''
|align="center"|19
 (19 veckor)
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 2 maj 2016
|-
|bgcolor="#f0f0ff"|2018
|align="left"|"20 Questions (From Bergman's Reliquary)"
|align="center"|29
 (8 veckor)
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 26 januari 2018
|-
|bgcolor="#f0f0ff"|2021
|align="left"|"[[Nu stannar vi på marken]]"
|align="center"|

|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 18 juni 2021
|-
|bgcolor="#f0f0ff"|2025
|align="left"|"Inte bra i grupp"
|align="center"|17
 (1 vecka)
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 25 april 2025

|-
|bgcolor="#f0f0ff"|2025
|align="left"|"Level up"
|align="center"|16
 (1 vecka)
|align="center"|–
|align="center"|–
|Släppt: 13 juni 2025
|}

==Övriga låtar==
{| class="wikitable"
|+ Lista över icke-singlar med listplaceringar
! align="center" rowspan="2" | År
! align="center" rowspan="2" | Titel
! align="center" colspan="1" | Listplaceringar<ref name="charts"/><ref name="certifikats"/>
! align="center" rowspan="2" | Album
|-
! width="65" style="font-size:90%;" | {{flagicon|SWE}} [[Sverigetopplistan|SWE]]
|- bgcolor="#E1E9F3"
| bgcolor="#f0f0ff" rowspan="8"|2011
|align="left"|"Alla mina låtar"
|align="center"|24
 (8 veckor)
|bgcolor="#f0f0ff" rowspan="8" align="center" | ''Satan i gatan''
|-
|align="left"|"Finns det en så finns det flera"
|align="center"|27
 (8 veckor)
|- bgcolor="#E1E9F3"
|align="left"|"Inga kläder"
|align="center"|12
 (19 veckor)
|-
|align="left"|"Lördagen den femtonde mars"
|align="center"|30
 (7 veckor)
|- bgcolor="#E1E9F3"
|align="left"|"Satan i gatan"
|align="center"|2 [[File:Triple platinum record icon.svg|15px|3× Platina]]
 (42 veckor)
|-
|align="left"|"Sju sorger"
|align="center"|18
 (18 veckor)
|- bgcolor="#E1E9F3"
|align="left"|"Snälla bli min"
|align="center"|6
 (30 veckor)
|-
|align="left"|"Vi kommer alltid ha Paris"
|align="center"|18
 (8 veckor)
|- bgcolor="#E1E9F3"
| bgcolor="#f0f0ff" rowspan="8"|2013
|align="left"|"Bas gillar hörn"
|align="center"|33
 (4 veckor)
| bgcolor="#f0f0ff" rowspan="8" align="center" |''Handen i fickan fast jag bryr mig''
|-
|align="left"|"Dallas"
|align="center"|32
 (4 veckor)
|- bgcolor="#E1E9F3"
|align="left"|"Hädanefter"
|align="center"|12
 (8 veckor)
|-
|align="left"|"I min bil"
|align="center"|25
 (3 veckor)
|- bgcolor="#E1E9F3"
|align="left"|"Jag lovar"
|align="center"|16
 (5 veckor)
|-
|align="left"|"Mörkt"
|align="center"|19
 (4 veckor)
|- bgcolor="#E1E9F3"
|align="left"|"Trädgården en fredag"
|align="center"|21
 (5 veckor)
|-
|align="left"|"Va kvar"
|align="center"|15
 (5 veckor)
|- bgcolor="#E1E9F3"
| bgcolor="#f0f0ff" rowspan="5"|2016
|align="left"|"Dom sa!"
|align="center"|71
 (2 veckor)
| bgcolor="#f0f0ff" rowspan="5" align="center" |''Den första är alltid gratis''
|-
|align="left"|"Femton"
|align="center"|74
 (1 vecka)
|- bgcolor="#E1E9F3"
|align="left"|"Gjord av sten"
|align="center"|75
 (1 vecka)
|-
|align="left"|"Play Och Sen Repeat"
|align="center"|79
 (1 vecka)
|- bgcolor="#E1E9F3"
|align="left"|"Svart Sommar"
|align="center"|78
 (1 vecka)
|}

==Referenser==
<references/>

{{Veronica Maggio}}

[[Kategori:Veronica Maggio|Diskografi]]
[[Kategori:Diskografier för svenska artister|Maggio, Veronica]]
[[Kategori:Popdiskografier|Maggio, Veronica]]
[[Kategori:Souldiskografier|Maggio, Veronica]]

title: Utgivet material


text:
# Rhododendron euchroum
Rhododendron euchroum är en ljungväxtart som beskrevs av Isaac Bayley Balfour och Kingdon-Ward. Rhododendron euchroum ingår i släktet rododendron, och familjen ljungväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Rhododendron euchroum

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|ljungväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Rhododendron euchroum''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Ljungordningen]]
| ordo = Ericales
| familia_sv = [[Ljungväxter]]
| familia = Ericaceae
| genus_sv = [[Rododendron]]
| genus = Rhododendron
| species_sv =
| species = '''Rhododendron euchroum'''
| taxon = Rhododendron euchroum
| taxon_authority = [[Isaac Bayley Balfour|Balf. f.]] & Kingdon-Ward
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Rhododendron euchroum'''''<ref name = "C132"/> är en [[ljungväxter|ljungväxt]]art som beskrevs av [[Isaac Bayley Balfour]] och Kingdon-Ward. ''Rhododendron euchroum'' ingår i [[släkte]]t [[Rododendron (växter)|rododendron]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[ljungväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16615805|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Balf. f. & Kingdon-Ward, 1916 ''In: Notes Roy. Bot. Gard. Edinburgh 9(44-45): 228-229''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-07-27 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Rododendron]]
[[Kategori:Rhododendron|euchroum]]

title: Systematik

Ordning: Ljungordningen · Ericales

Familj: Ljungväxter · Ericaceae

Släkte: Rododendron · Rhododendron

Art: Rhododendron euchroum

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Rhododendron euchroum

Auktor: Balf. f. & Kingdon-Ward


text:
# Valerianella mixta
Valerianella mixta är en kaprifolväxtart som först beskrevs av Carl von Linné, och fick sitt nu gällande namn av Dufr. Valerianella mixta ingår i släktet klynnen, och familjen kaprifolväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Valerianella mixta

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kaprifolväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Valerianella mixta''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Väddordningen]]
| ordo = Dipsacales
| familia_sv = [[Kaprifolväxter]]
| familia = Caprifoliaceae
| genus_sv = [[Klynnen]]
| genus = Valerianella
| species_sv =
| species = '''Valerianella mixta'''
| taxon = Valerianella mixta
| taxon_authority = ([[Carl von Linné|Linné]]) Dufr.
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Valeriana mixta'' [[Carl von Linné|Linné]]
''Locusta mixta'' Delarb.
''Fedia mixta'' [[Vahl (auktor)|Vahl]]
}}

'''''Valerianella mixta'''''<ref name = "C132"/> är en [[kaprifolväxter|kaprifolväxt]]art som först beskrevs av [[Carl von Linné]], och fick sitt nu gällande namn av Dufr. ''Valerianella mixta'' ingår i [[släkte]]t [[Valerianella|klynnen]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[kaprifolväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16715013|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Dufr., ''In: Hist. Var. 58. t. 3''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-07-26 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Klynnen]]
[[Kategori:Valerianella (Caprifoliaceae)|mixta]]

title: Systematik

Ordning: Väddordningen · Dipsacales

Familj: Kaprifolväxter · Caprifoliaceae

Släkte: Klynnen · Valerianella

Art: Valerianella mixta

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Valerianella mixta

Auktor: (Linné) Dufr.

title: Synonymer

Synonymer: Valeriana mixta Linné · Locusta mixta Delarb. · Fedia mixta Vahl


text:
# Robinsonia incompleta
Robinsonia incompleta är en fjärilsart som beskrevs av M.Gaede 1928. Robinsonia incompleta ingår i släktet Robinsonia och familjen björnspinnare. Inga underarter finns listade.

title: Robinsonia incompleta

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Robinsonia incompleta''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Björnspinnare]]
| familia = Arctiidae
| genus_sv =
| genus = [[Robinsonia]]
| species_sv =
| species = '''Robinsonia incompleta'''
| taxon = Robinsonia incompleta
| taxon_authority = [[M.Gaede|Gaede]] 1928
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Robinsonia incompleta'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[M.Gaede]] 1928. ''Robinsonia incompleta'' ingår i [[släkte]]t ''[[Robinsonia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[björnspinnare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/robinsonia+incompleta/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om björnspinnare}}

[[Kategori:Björnspinnare]]
[[Kategori:Robinsonia|incompleta]]

title: Systematik

Familj: Björnspinnare · Arctiidae

Släkte: Robinsonia

Art: Robinsonia incompleta

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Gaede 1928


text:
# Mannen från Colorado
Mannen från Colorado (The Man from Colorado) är en amerikansk västernfilm från 1948 i regi av Henry Levin. Filmen, som är en psykologisk skildring av efterdyningarna från det amerikanska inbördeskriget, har Glenn Ford och William Holden i huvudrollerna. Den är känd för att utforska teman som rättvisa, skuld och maktmissbruk.

## Handling
Filmen utspelar sig strax efter det amerikanska inbördeskriget och följer två nära vänner, Owen Devereaux (Glenn Ford) och Del Stewart (William Holden), som återvänder till civila livet i Colorado. Owen, som har utnämnts till domare i staden, visar sig vara traumatiserad av kriget och lider av psykologiska problem. Hans oförutsägbara beteende och tendens till våld börjar oroa hans vän Del.
När Owen använder sin maktposition för att befästa sitt inflytande och förtrycka stadens invånare, tvingas Del ifrågasätta deras vänskap och sin lojalitet. Spänningarna eskalerar till en dramatisk uppgörelse, där rättvisa och moral ställs på spel.

## Rollista
- Glenn Ford som Owen Devereaux
- William Holden som Del Stewart
- Ellen Drew som Caroline Emmett
- Ray Collins som Big Ed Carter

## Produktion
Filmen producerades av Columbia Pictures och är anmärkningsvärd för sin mörka och mer introspektiva ton, i kontrast till många andra västernfilmer från samma era. Ford och Holden, som tidigare arbetat tillsammans, levererar intensiva prestationer som fångar karaktärernas inre konflikter.

## Mottagande
Mannen från Colorado fick blandade recensioner vid sin premiär. Kritiker berömde skådespelarinsatserna, särskilt Glenn Fords porträtt av en krigstraumatiserad domare, men vissa ansåg att filmens långsamma tempo och moralistiska ton kunde bli överväldigande. Trots detta har filmen fått en viss kultstatus och anses vara en intressant utforskning av västerngenren.

## Eftermäle
Filmen är idag ihågkommen som ett exempel på hur västerngenren under 1940-talet började experimentera med mörkare teman och karaktärsstudier. Fords och Holdens roller har fortsatt att analyseras i filmkritiska kretsar som ett tidigt exempel på komplexa och tragiska hjältar inom genren.

title: Mannen från Colorado

wikitext:
{{faktamall film WD}}
'''Mannen från Colorado''' (''The Man from Colorado'') är en [[USA|amerikansk]] [[västern]]film från [[1948]] i regi av [[Henry Levin]]. Filmen, som är en [[psykologi]]sk skildring av efterdyningarna från det [[amerikanska inbördeskriget]], har [[Glenn Ford]] och [[William Holden]] i huvudrollerna. Den är känd för att utforska teman som [[rättvisa]], skuld och [[Matmissbruk|maktmissbruk]].<ref>{{Webbref|titel=The Man from Colorado|url=https://www.imdb.com/title/tt0041625/?ref_=nv_sr_srsg_0_tt_5_nm_3_in_0_q_the%2520man%2520from%2520colorado|hämtdatum=2024-11-17|förnamn=Glenn|efternamn=Ford|förnamn2=William|efternamn2=Holden|förnamn3=Ellen|efternamn3=Drew}}</ref>

== Handling ==
Filmen utspelar sig strax efter det amerikanska inbördeskriget och följer två nära vänner, Owen Devereaux (Glenn Ford) och Del Stewart (William Holden), som återvänder till civila livet i [[Colorado]]. Owen, som har utnämnts till domare i staden, visar sig vara traumatiserad av kriget och lider av psykologiska problem. Hans oförutsägbara beteende och tendens till [[våld]] börjar oroa hans vän Del.

När Owen använder sin maktposition för att befästa sitt inflytande och förtrycka stadens invånare, tvingas Del ifrågasätta deras vänskap och sin lojalitet. Spänningarna eskalerar till en dramatisk uppgörelse, där rättvisa och moral ställs på spel.

== Rollista ==

* [[Glenn Ford]] som Owen Devereaux
* [[William Holden]] som Del Stewart
* [[Ellen Drew]] som Caroline Emmett
* [[Ray Collins (skådespelare)|Ray Collins]] som Big Ed Carter

== Produktion ==
Filmen producerades av [[Columbia Pictures]] och är anmärkningsvärd för sin mörka och mer [[Introspektion|introspektiva]] ton, i kontrast till många andra västernfilmer från samma era. Ford och Holden, som tidigare arbetat tillsammans, levererar intensiva prestationer som fångar karaktärernas inre konflikter.

== Mottagande ==
''Mannen från Colorado'' fick blandade [[recension]]er vid sin [[premiär]]. [[Kritiker]] berömde skådespelarinsatserna, särskilt Glenn Fords porträtt av en [[Traumatiserad|krigstraumatiserad]] [[domare]], men vissa ansåg att filmens långsamma tempo och moralistiska ton kunde bli överväldigande. Trots detta har filmen fått en viss [[kultstatus]] och anses vara en intressant utforskning av [[västern]]genren.

== Eftermäle ==
Filmen är idag ihågkommen som ett exempel på hur västerngenren under [[1940-talet]] började experimentera med mörkare teman och [[karaktär]]sstudier. Fords och Holdens roller har fortsatt att analyseras i filmkritiska kretsar som ett tidigt exempel på komplexa och [[tragisk]]a [[Hjälte|hjältar]] inom genren.

==Referenser==
<references/>

[[Kategori:amerikanska filmer 1948]]
[[Kategori:Filmer från Columbia Pictures]]

title: Teknisk information

Distribution: Columbia Pictures

Speltid: 97 minuter

Land: USA

Språk: engelska

title: Mer information

Mer information: IMDb SFDb Elonet · Redigera Wikidata


text:
# Asentosaari (ö i Norra Lappland)
Asentosaari är en ö i Finland. Den ligger i vattendraget Kitinen och i kommunen Sodankylä i den ekonomiska regionen Norra Lappland och landskapet Lappland, i den norra delen av landet, 800 km norr om huvudstaden Helsingfors. Öns area är 0,5 hektar och dess största längd är 220 meter i sydöst-nordvästlig riktning.

title: Asentosaari (ö i Norra Lappland)

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Finland|datum=2016-05}}
{{för|Asentosaari}}
{{geobox
| Island
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                    = Asentosaari
| native_name             =
| other_name              =
| category                = Ö
| etymology               =
| nickname                =
<!-- *** Bild *** -->
| image                   =
| image_caption           =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                 = Finland
| country_flag            = true
| state                   = [[Lappland, Finland|Lappland]]
| state_type              = Landskap
| region                  = [[Norra Lappland]]
| region_type             = [[Ekonomisk region (Finland)|Ekonomisk region]]
| district                =
| district_type           =
| municipality            = [[Sodankylä]]
| municipality_type       = [[Finlands kommuner|Kommun]]
| parent                  =
| range                   =
| range_type              = Arkipelag
| border                  =
| lake                    = [[Kitinen]]
| lake_type               = Vattendrag
| part                    =
| city                    =
| capital                 =
| landmark                =
| river                   =
<!-- *** Läge *** -->
| location                =
| lat_d                   = 67.56113
| lat_m                   =
| lat_s                   =
| lat_NS                  =
| long_d                  = 26.57441
| long_m                  =
| long_s                  =
| long_EW                 =
| highest                 =
| highest_location        =
| highest_region          =
| highest_country         =
| highest_elevation       =
| highest_lat_d           =
| highest_lat_m           =
| highest_lat_s           =
| highest_lat_NS          =
| highest_long_d          =
| highest_long_m          =
| highest_long_s          =
| highest_long_EW         =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                  = 0.22
| length_orientation      = sydöst-nordvästlig
| width                   =
| width_orientation       =
| height                  =
| area                    = 0.005
<!-- *** Befolkning *** -->
| population              =
| population_date         =
| population_note         =
| population_density      =
| population_density_note =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public                  =
| access                  =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| timezone_DST            = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
| utc_offset_DST          = +3
| postal_code             =
| area_code               =
| code                    =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                    =
| free_type               =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                     = {{Kartposition Finland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption             = Läge i Finland
| map_locator             = Finland
| map_locator_x           =
| map_locator_y           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes               =
| elevation               =
| timezone_label          = Europe/Helsinki
| geonames                = 10057481
}}

'''Asentosaari'''<ref name="LMVnamn"/> är <!--T.ISL-->en [[ö (landområde)|ö]] i [[Finland]].<ref name = "gn10057481"/> Den ligger i vattendraget [[Kitinen]]<ref name="joki10"/> och i [[Finlands kommuner|kommunen]] [[Sodankylä]]<ref name="lmvkommun"/> i den ekonomiska regionen <!--ADM2-->[[Norra Lappland]] och landskapet <!--ADM1-->[[Lappland, Finland|Lappland]], i den norra delen av landet, {{formatnum:800}} km norr om huvudstaden [[Helsingfors]]. Öns area är {{formatnum:0.5}} [[hektar]] och dess största längd är 220 meter i sydöst-nordvästlig riktning.<ref name=joki10/>

== Källor ==
<references>
<ref name="lmvkommun">Baserat på polygon från [[Lantmäteriverket]]s [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data]</ref>
<ref name="joki10">Baserat på sjöpolygon från [http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Paikkatietoaineistot Finlands miljöcentral, SYKE]: shape-fil: Ranta10 - Joet (29.11.2016)</ref>
<ref name="LMVnamn">Lantmäteriverket: ''Kartnamnen 1:25 000'', fil hämtad från [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data] 2017-03-17</ref>
<ref name = "gn10057481">[{{Geonameslänk|gnid=10057481|name=asentosaari}} Asentosaari] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2015-02-11; databasdump nerladdad 2016-04-24</ref>
</references>

[[Kategori:Öar i Sodankylä]]
[[Kategori:Öar i vattendrag i Finland]]

Land: Finland

Landskap: Lappland

Ekonomisk region: Norra Lappland

Kommun: Sodankylä

Vattendrag: Kitinen

Längd: 0,22 km (sydöst-nordvästlig)

Tidszon: EET (UTC+2)

- sommartid: EEST (UTC+3)


text:
# RWBY
RWBY (uttalas "ruby") är en amerikansk webbserie skapad av Monty Oum för Rooster Teeth. Serien utspelar sig i den påhittade världen Remnant, där ungdomar tränar för att bli jägare ("Hunters") och jägarinnor ("Huntresses") för att skydda världen från monster.
Det första avsnittet lades upp 18 juli 2013 på Rooster Teeths hemsida, efter en exklusiv visning på RTX. Den andra säsongen, eller volymen, visades upp 4 juli 2014 på RTX och 24 juli till allmänheten, följt av den tredje volymen 24 oktober 2015. Den fjärde volymen kom den 3 oktober 2016. Den femte volymen var först uppvisad den 14 oktober 2017. Volym 6 blev annonserad på RTX austin 2018, den blev först upplagt på Rooster Teeths webbsida den 27 oktober 2018. Volym 7 bröt mot mönstret att släppas i oktober, den släpptes istället den 2 november 2019.

title: RWBY

wikitext:
{{Infobox TV-program
| titel = RWBY
| originaltitel = RWBY
| genre = [[Actionserie|Action]], [[Äventyr]], [[Dramakomedi]], [[Science fantasy]]
| skapad av = Monty Oum
| manus = Miles Luna
Kerry Shawcross
 Monty Oum
| avsnitt = 116
| säsonger = 9
| språk = [[Engelska]]
| distributör = Rooster Teeth
| år = 2013-
| status = I produktion
| imdb = 3066242
}}
'''''RWBY''''' (uttalas "ruby") är en [[USA|amerikansk]] [[webbserie]] skapad av [[Monty Oum]] för [[Rooster Teeth]]<ref>{{Webbref|url=http://www.huffingtonpost.com/shira-lazar/roosterteeth-adds-anime-r_b_3720316.html|titel=Roosterteeth Adds Anime RWBY To YouTube Slate (WATCH)|hämtdatum=2016-03-10|verk=The Huffington Post|språk=engelska}}</ref>. Serien utspelar sig i den påhittade världen Remnant, där ungdomar tränar för att bli jägare ("Hunters") och jägarinnor ("Huntresses") för att skydda världen från monster.

Det första avsnittet lades upp 18 juli 2013 på Rooster Teeths hemsida, efter en exklusiv visning på RTX<ref>{{Webbref|url=http://austin.culturemap.com/news/innovation/07-02-13-geeks-and-gamers-ready-to-raid-rooster-teeth-expo-2013/|titel=Geeks and gamers are ready to raid Rooster Teeth Expo 2013|hämtdatum=2016-03-10|verk=CultureMap Austin|språk=engelska}}</ref>. Den andra säsongen, eller volymen, visades upp 4 juli 2014 på RTX och 24 juli till allmänheten, följt av den tredje volymen 24 oktober 2015<ref>{{Webbref|url=https://twitter.com/RoosterTeeth/status/652137789224448005|titel=#RWBY Volume 3 - Saturday, October 24th, at 10 am CT - Roosterteeth.com - Get pumped.|hämtdatum=2016-03-10|verk=Twitter|språk=engelska}}</ref>. Den fjärde volymen kom den 3 oktober 2016. Den femte volymen var först uppvisad den 14 oktober 2017. Volym 6 blev annonserad på RTX austin 2018, den blev först upplagt på Rooster Teeths webbsida den 27 oktober 2018. Volym 7 bröt mot mönstret att släppas i oktober, den släpptes istället den 2 november 2019.

==Källor==
<references/>

[[Kategori:Amerikanska animerade TV-serier från 2010-talet]]
[[Kategori:TV-seriestarter 2013]]

title: Produktion

Produktionsbolag: Rooster Teeth

Distributör: Rooster Teeth

title: Sändning

Status: I produktion

title: Externa länkar

Externa länkar:
Officiell webbplats
IMDb