text:
# Eksjö
För andra betydelser, se Eksjö (olika betydelser).
Eksjö är en tätort i Småland och centralort i Eksjö kommun, Jönköpings län med 11 077 invånare (2023). Staden har sedan lång tid tillbaka inhyst inrättningar som lasarett, tingsrätt och militär. Komunslogan: Eksjö-Den unika trästaden.

## Historik
Eksjö finns omnämnd som tingsplats redan på 1300-talet, då den benämndes "Ekesiö". I Eksjö löpte vägen mellan biskopssätena Linköping i norr, och Växjö och Kalmar i söder, samman med vägen från Västergötland mot Östersjökusten. Platsen blev en naturlig samlingsplats för handel och tingsförrättningar.
Eksjö stad fick stadsrättigheter 1403 av Erik av Pommern. Det medeltida Eksjö låg cirka 500 meter sydväst om den nuvarande stadskärnan, mellan Breviksvägen och Bykvarn.
Det Nordiska sjuårskriget 1563–1570 innebar förödelse för Eksjö. I samband med den danske fältherren Daniel Rantzaus fälttåg brändes staden ner av sina invånare 1568. Samma år skickade Erik XIV ett brev till sin slottsbyggare i Vadstena, Arendt de Roy, där denne befalldes att skyndsamt bege sig till Eksjö. Där stakade han ut hur den nya staden skulle byggas och på Erik XIV:s befallning flyttades staden till den ås där stads- och sockenkyrkan var belägen sedan medeltiden. År 1602 fick Eksjö sin första skola.
År 1856 föröddes staden en andra gång, då stadsdelen söder om kyrkan brann ner nästan fullständigt efter att en vårdslös gesäll torkat sina kläder framför öppen eld. Den norra stadsdelen räddades efter att befolkningen gjort en brandgata genom att riva bort hälften av ett hus. Byggnaden kallas därefter för Halvan. År 1857 upprättades en ny stadsplan för den brunna stadsdelen. Det blev en stadsplan som gick efter tidens ideal om ljus och luft samt betoning på brandsäkerhet och hygien. De olika stadsplanerna har gjort att det i stadsbilden är en tydlig skillnad mellan de olika tidsepokerna.
Efter 1860-talet tappade Eksjö i betydelse när Södra stambanan inte drogs över de gamla städerna Växjö–Vetlanda–Eksjö utan istället över Alvesta–Sävsjö–Nässjö. Efter en tid fick staden likväl en viss betydelse som järnvägsstad i och med att den blev järnvägsknut mellan bibanorna Nässjö-Oskarshamn järnväg och Eksjö–Österbymo Järnväg.
Eksjös senare historia präglas av verksamheten vid regementena. Än idag överbryggas åar och vattendrag i trakten av under övningar uppbyggda timmerbroar. En av landets första kvinnliga bilkårer grundades i Eksjö.
Den 16 augusti 2015 drabbades Gamla Eksjö av en stor brand.

### Militärstaden
Eksjö blev tidigt en militärstad. Eksjös militära traditioner daterar sig till slutet av 1400-talet, då Ränneslätt började användas som militär mötes- och övningsplats. Militära förband övade sedan slutet av 1600-talet utanför staden. År 1686 kom Kungliga Smålands kavalleriregemente att knytas fastare till Eksjö. Flera regementen har därefter varit förlagda till Eksjö.
När Husarregementet och senare Kalmar regemente förlades till kaserner inne i Eksjö, började staden expandera kraftigt. I dag består Eksjö garnison av Göta ingenjörregemente (Ing 2), Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (SWEDEC), delar av Försvarsmaktens logistik (FMLOG) samt Norra Smålandsgruppen. Garnisonen är Eksjös tredje största arbetsgivare med cirka 500 anställda.

### Administrativa tillhörigheter
Från att ha varit kyrkby i Eksjö socken, utbröts orten 1403 till Eksjö stad. Efter kommunreformen 1862 låg sedan bebyggelsen i stadskommunen Eksjö stad och med en mindre del före 1949 i Eksjö socken/landskommun. Staden utökades 1949 med Eksjö socken/landskommun, och orten utgjorde därefter, som dess centrala ort, en liten del av stadskommunens område. År 1971 uppgick Eksjö stad i Eksjö kommun och orten är sedan dess centralort i kommunen.
Eksjö tillhör sedan 1949 Eksjö församling för att innan dess tillhört Eksjö stadsförsamling och med en del Eksjö landsförsamling.
Eksjö tillhörde judiciellt till 1941 Eksjö rådhusrätt och därefter till 1948 Norra och Södra Vedbo tingslag. Sedan 1971 ingår orten i Eksjö tingsrätts domsaga.

### Befolkningsutveckling
| Befolkningsutvecklingen i Eksjö 1960–2020                     | Befolkningsutvecklingen i Eksjö 1960–2020 | Befolkningsutvecklingen i Eksjö 1960–2020 | Befolkningsutvecklingen i Eksjö 1960–2020 | Befolkningsutvecklingen i Eksjö 1960–2020 |
| ------------------------------------------------------------- | ----------------------------------------- | ----------------------------------------- | ----------------------------------------- | ----------------------------------------- |
|                                                               |                                           |                                           |                                           |                                           |
| År                                                            |                                           |                                           | Folkmängd                                 | Areal (ha)                                |
| 1960                                                          | 1960                                      |                                           | 8 973                                     |                                           |
| 1965                                                          | 1965                                      |                                           | 8 934                                     |                                           |
| 1970                                                          | 1970                                      |                                           | 9 214                                     |                                           |
| 1975                                                          | 1975                                      |                                           | 9 686                                     |                                           |
| 1980                                                          | 1980                                      |                                           | 9 779                                     |                                           |
| 1990                                                          | 1990                                      |                                           | 10 411                                    | 797                                       |
| 1995                                                          | 1995                                      |                                           | 10 111                                    | 816                                       |
| 2000                                                          | 2000                                      |                                           | 9 725                                     | 816                                       |
| 2005                                                          | 2005                                      |                                           | 9 676                                     | 816                                       |
| 2010                                                          | 2010                                      |                                           | 9 701                                     | 834                                       |
| 2015                                                          | 2015                                      |                                           | 10 157                                    | 807                                       |
| 2020                                                          | 2020                                      |                                           | 11 023                                    | 922                                       |
| Anm.: Långanäsjöbaden räknas som en del av tätorten från 2020 |                                           |                                           |                                           |                                           |

## Bebyggelse
65 procent av byggnadsbeståndet i den centrala delen av staden är från tiden före 1900.

### Gamla stan
Den del av staden som ligger norr om kyrkan vid Stora Torget, har sedan den uppfördes förskonats från svårare bränder. Den oregelbundna rutnätsplan som idag är utmärkande för Gamla stan är till stor del samma som den som Arendt de Roy drog upp i sin stadsplan. Ytterligare en stadsdel tillfogades under loppet av 1600-talet. Eksjö kom därmed att få den utsträckning som i huvudsak blev bestående fram till 1800-talets slut. De gamla trähusen som finns att se idag är främst från 1600- och 1700-talen. I Gamla stan finns ett sextiotal byggnadsminnen. Gamla stan är ett framträdande exempel på hur trästäderna såg ut förr i tiden och stora delar av stadsdelen är därför K-märkt. Eksjö stad marknadsför sig ofta som "den unika trästaden" och man samarbetar med Hjo och Nora i nätverket "Tre Trästäder".
En besökare i Eksjö på 1870-talet prisade den södra stadsdelen med dess breda och rymliga trottoarer, medan den norra stadsdelen beskrevs mera negativt med krokiga smala gator och mörka gränder. De styrande vid denna tid delade denna uppfattning, vilket kom till uttryck i en stadsplan för norr 1877. Planen föreskrev, utan hänsyn till befintlig bebyggelse, en fortsättning av södra stadsdelens rätvinkliga rutplan över norra stadsdelen. Lyckligtvis fick planen en sådan utformning att den istället för att skapa förutsättningar för förändringar, konserverade den norra stadsdelen. Ytterligare en betydelsefull faktor för Eksjös bevarande var att återuppbyggnaden av den södra stadsdelen helt tog i anspråk de ekonomiska resurser som fanns i Eksjö fram till 1890.
En saneringsåtgärd i tidens anda genomfördes 1887, då församlingen lät riva den mörka stadskyrkan från medeltiden. En ny ljus och luftig kyrka byggdes på samma plats. Eksjöborna kom ganska snart att sakna den gamla församlingskyrkan med sin rika barockinredning. Successivt började inredningsdetaljerna från den gamla kyrkan återplaceras i den nya. Rivningen medförde ett begynnande intresse hos stadens mera inflytelserika borgare om värdet av Eksjös traditioner och bebyggelse. År 1896 påbörjades arbete med en ny stadsplan, som dock blev antagen först 1924. Vid den omfattande utvidgningen av planlagt område utgick man ifrån den befintliga bebyggelsen på norr.
År 1945 fanns långtgående planer på att riva en handelsgård, Krusagården, med anor från 1600-talet för att uppföra en modern affärsbyggnad. Genom en kraftig opinion och ett ingripande från en av stadens byggmästare renoverades istället gården. År 1963 förhindrade dåvarande stadsarkitekten rivningen av ett helt kvarter i Gamla stan i norr.. Avsikten var att bereda plats för den nya tidens varuhus. Detta faktum bidrog bland annat till att Gamla stan i Eksjö 1997 tilldelades Europa Nostras diplom "för utomordentlig renovering av denna betydelsefulla samling av äldre trähusbebyggelse som har givit nytt liv till den gamla stadskärnan."

### Stadens karaktär i övrigt
Stora Torget förenar i dag två tidsepoker, den senmedeltida mot norr och den nyklassicistiska mot söder.
Den småindustri i form av mindre mekaniska verkstäder, ett större snickeri i flera våningar med meta som ända in på 1980-talet fanns inne i centrala delar av staden, har fått lämna plats åt bostadshus vilka på detta sätt i sen tid kunnat byggas i direkt anslutning till trähusbebyggelsen i norr.
Eksjöån (Torsjöån) som är en västlig gren av Emån rinner genom staden och där ån rinner upp i sjön Hunsnäsen ligger, i omedelbar anslutning till stadskärnan, vattenledningsparken invid vilken förr även fanns ett 1898 uppfört ångkraftverk. Eksjö var en av de städer i landet som först fick elektricitet,, kanske beroende på att stadsgasverk aldrig anlades. Snart uppfördes även en högspänningslinje till Stalpet där en vattenkraftstation uppfördes.
Stadsdelar i Eksjö är bland andra Kvarnarp, Orrhaga, Kaffekullen, Grevhagen, Sjöängen, Bykvarn och Västra Brudbadet.

## Näringsliv

### Bankväsende
Eksjö stads sparbank grundades 1836. Den uppgick 1969 i Jönköpings läns sparbank, som senare blev en del av Swedbank.
Östergötlands enskilda bank öppnade ett kontor i Eksjö i januari 1857, men det drogs in på 1880-talet. Smålands enskilda bank hade ett kontor åtminstone från 1870-talet. År 1885 bildades Eksjö folkbank. År 1914 övertogs folkbanken av Göteborgs handelsbank. Vid 1920-talets början hade även Sydsvenska kreditaktiebolaget öppnat ett kontor. Göteborgs handelsbanks kontor övertogs vid början av år 1926 av Smålandsbanken. Därefter konkurrerade Smålandsbanken/Gotabanken/Nordbanken och Sydsvenska banken/Skånska banken/Handelsbanken på orten under huvuddelen av 1900-talet.
Nordea lade ner sitt kontor på Södra Storgatan 14 hösten 2016. Den 5 juli 2021 stänger även Handelsbanken. Därefter finns Swedbank kvar på orten.

## Sevärdheter
- Albert Engström-museet
- Kvarnarps gård
- Qvarnarp
- Skurugata
- Krusagården

## Kända personer från Eksjö
- Statsrådet Felix Hamrin (1875–1937) kom till staden med sina föräldrar
- Friidrottaren Gunnar Lindström (1896–1951) var född i Eksjö
- Konstnären Ture Fabiansson (1910–1994) var född i Eksjö
- Författaren Sven Forssell (1914–1962) levde sin sista tid i Eksjö
- Operasångaren Olav Gerthel (1915–1981) var född och uppvuxen i staden
- Konstnären Lennart Palmér (1918–2003) levde sitt liv i Eksjö
- Gymnastikprofilen Kjell Grane (1929-2020) växte upp i staden
- Filmprofessor Leif Furhammar (1937–2015) var född och uppvuxen i Eksjö
- Radioprofilen Bengt Grafström (född 1946) har på senare år bosatt sig i Eksjö
- Musikern Tomas Forssell (född 1951) växte upp i Eksjö, han är son till ovannämnde Sven Forssell
- Kriminalförfattaren Åke Edwardson (född 1953) är född i Eksjö
- Konstnären Helena Larsdotter Lindelia (död 1710) var verksam där
- Sångarevangelisten Ted Sandstedt (född 1956) är uppvuxen här
- Golfspelaren Pierre Fulke (född 1971), växte upp i Eksjö
- Ishockeyspelaren Niklas Hjalmarsson (född 1987), trefaldig Stanley Cup-mästare, växte upp i Russnäs utanför Eksjö
- Konstnären Magnus Wassborg (född 1962) uppväxt i Eksjö
- Metalbandet (2013) Orbit Culture
- Artisten och låtskrivaren Moa -  Cazzi Opeia  - Carlebecker (född 1988),  barnbarn till ovan nämnde Sven Forssell

title: Eksjö

wikitext:
{{Ortsfakta WD
|form              = [[Tätort]]
|landskap        = [[Småland]]
|distrikt        = [[Eksjö distrikt]]

|grundades         = 1403
|postort           = Eksjö

}}
{{Olika betydelser}}

'''Eksjö''' är en [[tätort]] i [[Småland]] och [[centralort]] i [[Eksjö kommun]], [[Jönköpings län]] med {{Folkmängd WD}}. Staden har sedan lång tid tillbaka inhyst inrättningar som [[lasarett]], [[tingsrätt]] och [[militär]]. Komunslogan: Eksjö-Den unika trästaden.

== Historik ==
[[Fil:Eksjö kyrka2.jpg|miniatyr|Eksjö från luften]]
[[Fil:Suecia 3-079 ; Eksjö.jpg|miniatyr|Gravering över Eksjö stad omkring 1690-1710. <br>Från [[Suecia antiqua et hodierna]]]]
[[File:18th century map of Eksjö, Sweden.jpg|thumb|1700-talskarta över Eksjö]]
Eksjö finns omnämnd som [[tingsplats]] redan på 1300-talet, då den benämndes "Ekesiö". I Eksjö löpte vägen mellan [[biskopssäte]]na [[Linköping]] i norr, och [[Växjö]] och [[Kalmar]] i söder, samman med vägen från [[Västergötland]] mot [[Östersjön|Östersjökusten]]. Platsen blev en naturlig samlingsplats för handel och tingsförrättningar.

[[Eksjö stad]] fick [[Stadsprivilegium|stadsrättigheter]] 1403 av [[Erik av Pommern]]. Det [[Medeltiden|medeltida]] Eksjö låg cirka 500 meter sydväst om den nuvarande stadskärnan, mellan Breviksvägen och Bykvarn.

Det [[Nordiska sjuårskriget]] 1563–1570 innebar förödelse för Eksjö. I samband med den danske [[fältherre]]n [[Daniel Rantzau]]s [[fälttåg]] brändes staden ner av sina invånare 1568. Samma år skickade [[Erik XIV]] ett brev till sin slottsbyggare i [[Vadstena]], [[Arendt de Roy]], där denne befalldes att skyndsamt bege sig till Eksjö. Där stakade han ut hur den nya staden skulle byggas och på Erik XIV:s befallning flyttades staden till den ås där stads- och sockenkyrkan var belägen sedan medeltiden. År 1602 fick Eksjö sin första [[skola]].

År 1856 föröddes staden en andra gång, då stadsdelen söder om kyrkan brann ner nästan fullständigt efter att en vårdslös [[gesäll]] torkat sina kläder framför öppen eld. Den norra stadsdelen räddades efter att befolkningen gjort en brandgata genom att riva bort hälften av ett hus. Byggnaden kallas därefter för Halvan. År 1857 upprättades en ny stadsplan för den brunna stadsdelen. Det blev en stadsplan som gick efter tidens ideal om ljus och luft samt betoning på brandsäkerhet och [[hygien]]. De olika stadsplanerna har gjort att det i stadsbilden är en tydlig skillnad mellan de olika tidsepokerna.

Efter 1860-talet tappade Eksjö i betydelse när [[Södra stambanan]] inte drogs över de gamla städerna [[Växjö]]–[[Vetlanda]]–Eksjö utan istället över [[Alvesta]]–[[Sävsjö]]–[[Nässjö]]. Efter en tid fick staden likväl en viss betydelse som järnvägsstad i och med att den blev järnvägsknut mellan bibanorna [[Nässjö-Oskarshamn|Nässjö-Oskarshamn järnväg]] och [[Eksjö–Österbymo Järnväg]].

Eksjös senare historia präglas av verksamheten vid regementena. Än idag överbryggas åar och vattendrag i trakten av under övningar uppbyggda timmerbroar. En av landets första [[bilkåren|kvinnliga bilkårer]] grundades i Eksjö.

Den 16 augusti 2015 drabbades [[Gamla Eksjö]] av en [[stadsbranden i Eksjö 2015|stor brand]].<ref>{{tidningsref|url=https://www.svt.se/nyheter/lokalt/jonkoping/brand-i-1500-talshus-i-eksjo|rubrik=Brand i unika trähus i Eksjö|tidning=Sveriges Television|språk=svenska|författare=Johan Sköld, Kristina Petersen|datum=16 augusti 2015|hämtdatum=2 december 2019}}</ref>

=== Militärstaden ===
{{Se även|Eksjö garnison}}
Eksjö blev tidigt en militärstad. Eksjös militära traditioner daterar sig till slutet av 1400-talet, då [[Ränneslätt]] började användas som militär mötes- och övningsplats. Militära förband övade sedan slutet av 1600-talet utanför staden. År 1686 kom [[Smålands kavalleriregemente|Kungliga Smålands kavalleriregemente]] att knytas fastare till Eksjö. Flera regementen har därefter varit förlagda till Eksjö.

När Husarregementet och senare [[Kalmar regemente (gamla)|Kalmar regemente]] förlades till [[kasern]]er inne i Eksjö, började staden expandera kraftigt. I dag består [[Eksjö garnison]] av [[Göta ingenjörregemente]] (Ing 2), [[SWEDEC|Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum]] (SWEDEC), delar av [[Försvarsmaktens logistik]] (FMLOG) samt [[Norra Smålandsgruppen]]. Garnisonen är Eksjös tredje största arbetsgivare med cirka 500 anställda.
[[Fil:Rådhuset på Stora Torget.JPG|mini|Stadshotellet i Eksjö]]

===Administrativa tillhörigheter===
Från att ha varit kyrkby i [[Eksjö socken]], utbröts orten 1403 till Eksjö stad. Efter [[kommunreformen 1862]] låg sedan bebyggelsen i [[stadskommun]]en Eksjö stad och med en mindre del före 1949 i Eksjö socken/landskommun. Staden utökades 1949 med Eksjö socken/landskommun, och orten utgjorde därefter, som dess centrala ort, en liten del av stadskommunens område. År 1971 uppgick Eksjö stad i Eksjö kommun och orten är sedan dess [[centralort]] i kommunen.<ref>{{Bokref/Sveriges kommunindelning 1863-1993}}</ref>

Eksjö tillhör sedan 1949 [[Eksjö församling]] för att innan dess tillhört Eksjö stadsförsamling och med en del Eksjö landsförsamling.<ref>{{Fs-RSV}}</ref>

Eksjö tillhörde judiciellt till 1941 [[Eksjö rådhusrätt]] och därefter till 1948 [[Norra och Södra Vedbo tingslag]]. Sedan 1971 ingår orten i [[Eksjö tingsrätts domsaga]].<ref>[[Elsa Trolle Önnerfors]]: [http://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/show/bilaga/showDokument.raa;jsessionid=5BDE9CFC44B7D79D026DF8502AF4BFC1?dokumentId=21000001450000&thumbnail=false ''Domsagohistorik - Eksjö tingsrätt'' (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)]</ref>

=== Befolkningsutveckling ===
{{Befolkningsutveckling
| namn = Eksjö
| från = 1960
| till = 2020
| ref = <ref>{{webbref |url=http://www.scb.se/statistik/MI/MI0810/2005A01x/MI0810_2005A01x_SM_MI38SM0703.pdf |arkivurl=https://www.webcitation.org/5zewoamwt?url=http://www.scb.se/statistik/MI/MI0810/2005A01x/MI0810_2005A01x_SM_MI38SM0703.pdf |arkivdatum=23 juni 2011 |titel=Statistiska centralbyrån - Folkmängd i tätorter 1960-2005 |hämtdatum=13 december 2010 }}</ref>
|fotnot=[[Långanäsjöbaden]] räknas som en del av tätorten från 2020
| max = 11023
| y2020 = 11023
| a2020 = 922
| y2005 = 9676
| a2005 = 816
| y2000 = 9725
| a2000 = 816
| y1995 = 10111
| a1995 = 816
| y1990 = 10411
| a1990 = 797
| y1980 = 9779
| y1975 = 9686
| y1970 = 9214
| y1965 = 8934
| y1960 = 8973
| y2010 = 9701
| a2010 = 834
|y2015=10157|a2015=807}}

==Bebyggelse==
65 procent av byggnadsbeståndet i den centrala delen av staden är från tiden före 1900.
[[Fil:Eksjö stationshus, 2019a.jpg|miniatyr|Eksjö stationshus, byggt 1897 efter ritningar av arkitekt [[Adolf Emil Melander]]. Stationen var under cirka 40 år en järnvägsknut mellan Nässjö-Oskarshamns järnväg och Eksjö-Österbymo järnväg.]]
[[File:2003 09. 04., 48; Eksjö --- Kirche von Eksjö, Stora Torget 8, S-57532 Eksjö.jpg|miniatyr|Eksjö kyrka sedd från Österlånggatan.]]

=== Gamla stan ===
[[File:Eksjö, Småland, Sweden (14955974992).jpg|thumb|Gamla stan i Eksjö, 1947.]]
Den del av staden som ligger norr om [[kyrka]]n vid [[Stora torget, Eksjö|Stora Torget]], har sedan den uppfördes förskonats från svårare bränder. Den oregelbundna rutnätsplan som idag är utmärkande för Gamla stan är till stor del samma som den som Arendt de Roy drog upp i sin stadsplan. Ytterligare en stadsdel tillfogades under loppet av 1600-talet. Eksjö kom därmed att få den utsträckning som i huvudsak blev bestående fram till 1800-talets slut. De gamla [[trähus]]en som finns att se idag är främst från 1600- och 1700-talen. I Gamla stan finns ett sextiotal [[byggnadsminne]]n. Gamla stan är ett framträdande exempel på hur trästäderna såg ut förr i tiden och stora delar av stadsdelen är därför [[K-märkning|K-märkt]]. Eksjö stad marknadsför sig ofta som "den unika trästaden" och man samarbetar med [[Hjo]] och [[Nora]] i nätverket "[[Tre trästäder|Tre Trästäder]]".

En besökare i Eksjö på 1870-talet prisade den södra stadsdelen med dess breda och rymliga [[trottoar]]er, medan den norra stadsdelen beskrevs mera negativt med krokiga smala gator och mörka [[gränd]]er. De styrande vid denna tid delade denna uppfattning, vilket kom till uttryck i en stadsplan för norr 1877. Planen föreskrev, utan hänsyn till befintlig bebyggelse, en fortsättning av södra stadsdelens rätvinkliga rutplan över norra stadsdelen. Lyckligtvis fick planen en sådan utformning att den istället för att skapa förutsättningar för förändringar, konserverade den norra stadsdelen. Ytterligare en betydelsefull faktor för Eksjös bevarande var att återuppbyggnaden av den södra stadsdelen helt tog i anspråk de ekonomiska resurser som fanns i Eksjö fram till 1890.

En saneringsåtgärd i tidens anda genomfördes 1887, då [[församling]]en lät riva den mörka stadskyrkan från medeltiden. En ny ljus och luftig kyrka byggdes på samma plats. Eksjöborna kom ganska snart att sakna den gamla församlingskyrkan med sin rika [[barock|barockinredning]]. Successivt började [[inredning]]sdetaljerna från den gamla kyrkan återplaceras i den nya. Rivningen medförde ett begynnande intresse hos stadens mera inflytelserika [[borgare]] om värdet av Eksjös [[tradition]]er och bebyggelse. År 1896 påbörjades arbete med en ny stadsplan, som dock blev antagen först 1924. Vid den omfattande utvidgningen av planlagt område utgick man ifrån den befintliga bebyggelsen på norr.

År 1945 fanns långtgående planer på att riva en handelsgård, Krusagården, med anor från 1600-talet för att uppföra en modern affärsbyggnad. Genom en kraftig opinion och ett ingripande från en av stadens [[byggmästare]] renoverades istället gården. År 1963 förhindrade dåvarande stads[[arkitekt]]en rivningen av ett helt [[kvarter]] i Gamla stan i norr.<ref>{{webbref |författare=Svenska byggnadsvärdsföreningen: Lennart Grandelius |url=http://www.byggnadsvard.se/index.php?option=com_content&view=article&id=147:traestaden-eksjoe-praeglas-av-tva-stadsbyggnadsepoker&catid=3:begyggelsehistoria&Itemid=63 |titel=Trästaden Eksjö |hämtdatum=17 maj 2010 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20100817200047/http://www.byggnadsvard.se/index.php?option=com_content&view=article&id=147%3Atraestaden-eksjoe-praeglas-av-tva-stadsbyggnadsepoker&catid=3%3Abegyggelsehistoria&Itemid=63 |arkivdatum=17 augusti 2010 }}</ref>. Avsikten var att bereda plats för den nya tidens varuhus. Detta faktum bidrog bland annat till att Gamla stan i Eksjö 1997 tilldelades [[Europa Nostra]]s diplom "för utomordentlig renovering av denna betydelsefulla samling av äldre trähusbebyggelse som har givit nytt liv till den gamla stadskärnan."

=== Stadens karaktär i övrigt ===

Stora Torget förenar i dag två [[tidsepok]]er, den senmedeltida mot norr och den nyklassicistiska mot söder.

Den småindustri i form av mindre mekaniska verkstäder, ett större snickeri i flera våningar med meta som ända in på 1980-talet fanns inne i centrala delar av staden, har fått lämna plats åt bostadshus vilka på detta sätt i sen tid kunnat byggas i direkt anslutning till trähusbebyggelsen i norr.

Eksjöån (Torsjöån)<ref>{{webbref|författare=Länsstyrelsen i Jönköping |url=http://www2.f.lst.se/hoglvtn/infomtrl/077_Eman.pdf |titel=Eksjöån |hämtdatum=17 maj 2010 }}{{död länk|datum=2017-06 |bot=InternetArchiveBot }}</ref> som är en västlig gren av Emån rinner genom staden och där ån rinner upp i sjön Hunsnäsen ligger, i omedelbar anslutning till stadskärnan, vattenledningsparken invid vilken förr även fanns ett 1898 uppfört ångkraftverk.<ref>{{runeberg.org|nfbg|0080.html| Eksjö}}</ref> Eksjö var en av de städer i landet som först fick elektricitet,<ref>{{webbref |författare=Eksjö Energi |url=http://www.eksjoenergi.se/template1.asp?gid=2&pid=29 |titel=Eksjö stads vatten- och elektricitetsverk ca 1909 |hämtdatum=17 maj 2010 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20100812130332/http://www.eksjoenergi.se/template1.asp?gid=2&pid=29 |arkivdatum=12 augusti 2010 }}</ref>, kanske beroende på att stadsgasverk aldrig anlades. Snart uppfördes även en högspänningslinje till [[Stalpet]] där en vattenkraftstation uppfördes.

Stadsdelar i Eksjö är bland andra Kvarnarp, Orrhaga, Kaffekullen, Grevhagen, Sjöängen, Bykvarn och Västra Brudbadet.

== Näringsliv ==
=== Bankväsende ===
[[Eksjö stads sparbank]] grundades 1836. Den uppgick 1969 i [[Jönköpings läns sparbank]], som senare blev en del av [[Swedbank]].

[[Östergötlands enskilda bank]] öppnade ett kontor i Eksjö i januari 1857,<ref>[http://share.scb.se/ov9993/data/historisk%20statistik/BISOS%201851-1917%2FBISOS%20H%20Fem%C3%A5rsber%C3%A4ttelser%2FFem%C3%A5rsber%C3%A4ttelser%20J%C3%B6nk%C3%B6ping%20l%C3%A4n%201856-1905%20(BISOS%20H)%2FBefallningshavandes-femarsberattelser-H-Jonkopings-lan-1856-1860.pdf 1856-1860 Jönköpings län - BISOS H. Kungl. Maj:ts befallningshavandes femårsberättelser. Ny följd. 1. Landshövdingeämbetets uti Jönköpings län underdåniga berättelse för åren 1856-1860], s. 16</ref> men det drogs in på 1880-talet.<ref>[http://share.scb.se/ov9993/data/historisk%20statistik/BISOS%201851-1917%2FBISOS%20H%20Fem%C3%A5rsber%C3%A4ttelser%2FFem%C3%A5rsber%C3%A4ttelser%20J%C3%B6nk%C3%B6ping%20l%C3%A4n%201856-1905%20(BISOS%20H)%2FBefallningshavandes-femarsberattelser-H-Jonkopings-lan-1886-1890.pdf 1886-1890 Jönköpings län  BISOS H. Kungl. Maj:ts befallningshavandes femårsberättelser. Ny följd. 7. Åren 1886-1890. Jönköpings län], s. 21</ref> [[Smålands enskilda bank]] hade ett kontor åtminstone från 1870-talet. År 1885 bildades [[Eksjö folkbank]].<ref>[http://share.scb.se/ov9993/data/historisk%20statistik/BISOS%201851-1917%2FBISOS%20H%20Fem%C3%A5rsber%C3%A4ttelser%2FFem%C3%A5rsber%C3%A4ttelser%20J%C3%B6nk%C3%B6ping%20l%C3%A4n%201856-1905%20(BISOS%20H)%2FBefallningshavandes-femarsberattelser-H-Jonkopings-lan-1881-1885.pdf 1881-1885 Jönköpings län - BISOS H. Kungl. Maj:ts befallningshavandes femårsberättelser. Ny följd. 6. Åren 1881-1885. Jönköpings län], s. 25</ref> År 1914 övertogs folkbanken av [[Göteborgs handelsbank]]. Vid 1920-talets början hade även [[Sydsvenska kreditaktiebolaget]] öppnat ett kontor.<ref>{{runeberg.org|statskal|1921|1118.html Sydsvenska kreditaktiebolaget}}</ref> Göteborgs handelsbanks kontor övertogs vid början av år 1926 av Smålandsbanken.<ref>"Kontorsbyten mellan Göteborgs handelsbank och Smålands enskilda", ''Dagens Nyheter'', 29 december 1925</ref> Därefter konkurrerade Smålandsbanken/Gotabanken/Nordbanken och Sydsvenska banken/Skånska banken/Handelsbanken på orten under huvuddelen av 1900-talet.

[[Nordea]] lade ner sitt kontor på Södra Storgatan 14 hösten 2016.<ref>[https://www.smt.se/artikel/nu-flyttar-smalands-tidningen-till-nya-lokaler Nu flyttar Smålands-Tidningen till nya lokaler], ''Smålandstidningen'', 25 juni 2018</ref> Den 5 juli 2021 stänger även Handelsbanken.<ref>[https://www.smt.se/logga-in/beskedet-handelsbanken-i-eksjo-flyttar-till-nassjo-blir-sa-arg Beskedet: Handelsbanken i Eksjö flyttar till Nässjö: ”Blir så arg”], ''Smålands-Tidningen'', 1 maj 2021</ref> Därefter finns Swedbank kvar på orten.

== Sevärdheter ==

*[[Albert Engström-museum|Albert Engström-museet]]
*[[Kvarnarps gård]]
*[[Qvarnarp]]
*[[Skurugata]]
*[[Krusagården]]

==Kända personer från Eksjö==
*Statsrådet [[Felix Hamrin]] (1875–1937) kom till staden med sina föräldrar
*Friidrottaren [[Gunnar Lindström]] (1896–1951) var född i Eksjö
*Konstnären [[Ture Fabiansson]] (1910–1994) var född i Eksjö
*Författaren [[Sven Forssell]] (1914–1962) levde sin sista tid i Eksjö
*Operasångaren [[Olav Gerthel]] (1915–1981) var född och uppvuxen i staden
*Konstnären [[Lennart Palmér]] (1918–2003) levde sitt liv i Eksjö
*Gymnastikprofilen [[Kjell Grane]] (1929-2020) växte upp i staden
*Filmprofessor [[Leif Furhammar]] (1937–2015) var född och uppvuxen i Eksjö
*Radioprofilen [[Bengt Grafström]] (född 1946) har på senare år bosatt sig i Eksjö
*Musikern [[Tomas Forssell]] (född 1951) växte upp i Eksjö, han är son till ovannämnde Sven Forssell
*Kriminalförfattaren [[Åke Edwardson]] (född 1953) är född i Eksjö
*Konstnären [[Helena Larsdotter Lindelia]] (död 1710) var verksam där
*Sångarevangelisten [[Ted Sandstedt]] (född 1956) är uppvuxen här
*Golfspelaren [[Pierre Fulke]] (född 1971), växte upp i Eksjö
*Ishockeyspelaren [[Niklas Hjalmarsson]] (född 1987), trefaldig Stanley Cup-mästare, växte upp i Russnäs utanför Eksjö
*Konstnären [[Magnus Wassborg]] (född 1962) uppväxt i Eksjö
*Metalbandet (2013) [[Orbit Culture]]
*Artisten och låtskrivaren Moa -  [[Cazzi Opeia]]  - Carlebecker (född 1988),  barnbarn till ovan nämnde Sven Forssell

==Se även==
*[[Lista över fornlämningar i Eksjö kommun#Eksjö|Lista över fornlämningar i Eksjö]] (för omfattning av detta område, se [[Eksjö stad#Sockenkod|sockenkoden för Eksjö stad]])

== Källor==
===Noter===
<references/>

==Vidare läsning==
*{{bokref |efternamn=Varenius |förnamn=Linnéa |titel=Eksjö |serie=Rapport / Riksantikvarieämbetet och Statens historiska museer. Medeltidsstaden, 99-0158680-1 ; 65 |år=1984 |utgivare=Riksantikvarieämbetet och Statens historiska mus |utgivningsort=Stockholm |isbn=91-7192-611-9 |libris=7619039 }}

==Externa länkar==
*{{commonscat}}

{{Eksjö kommun}}

[[Kategori:Eksjö| ]]
[[Kategori:Tätorter i Sverige]]
[[Kategori:Centralorter i Jönköpings län]]
[[Kategori:orter i Eksjö kommun]]
[[Kategori:Orter avbildade i Suecian]]

Landskap: Småland

Län: Jönköpings län

Kommun: Eksjö kommun

Distrikt: Eksjö distrikt

Postort: Eksjö


text:
# Megacepon pleopodatus
Megacepon pleopodatus är en kräftdjursart som beskrevs av M. Bourdon1981. Megacepon pleopodatus ingår i släktet Megacepon och familjen Bopyridae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Megacepon pleopodatus

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Megacepon pleopodatus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Storkräftor]]
| classis = Malacostraca
| ordo_sv = [[Gråsuggor och tånglöss]]
| ordo = Isopoda
| familia_sv =
| familia = [[Bopyridae]]
| genus_sv =
| genus = [[Megacepon]]
| species_sv =
| species = '''Megacepon pleopodatus'''
| taxon = Megacepon pleopodatus
| taxon_authority = [[M. Bourdon|Bourdon]],1981
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| synonyms =
}}

'''''Megacepon pleopodatus'''''<ref name = "col899"/><ref name = "col166659"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som beskrevs av [[M. Bourdon]]1981. ''Megacepon pleopodatus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Megacepon]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Bopyridae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/megacepon+pleopodatus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col899">Schotte, M., B.F. Kensley, and S. Shilling. (1995) nwards). World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington D.C., USA., </ref>
<ref name = "col166659">Bourdon, R. (1981) Sur une nouvelle espece de Ceponien (Isopode Bopyride), parasite du crabe Varuna litterata (Fabricius). Verhandlungen der Naturforschungsgesellschaft Basel 91: 101- 107., </ref>
<ref name = "source">''WoRMS Isopoda: World List of Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans''. Schotte M., Boyko C. B, Bruce N. L., Poore G.C.B., Taiti S., Wilson G.D.F. (eds), 2010-10-05</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om gråsuggor och tånglöss}}

[[Kategori:Gråsuggor och tånglöss]]
[[Kategori:Megacepon|pleopodatus]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Kräftdjur · Crustacea

Klass: Storkräftor · Malacostraca

Ordning: Gråsuggor och tånglöss · Isopoda

Familj: Bopyridae

Släkte: Megacepon

Art: Megacepon pleopodatus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Pianokonsert (Grieg)
Pianokonsert i A moll, opus 16, av Edvard Grieg. Den är Griegs enda fullbordade pianokonsert, ett av hans mest framförda verk och anses vara en av världens mest populära pianokonserter.

## Historik
Grieg skrev verket huvudsakligen 1868, i Søllerød, Danmark. Uruppförandet skedde 3 april 1869 i Köpenhamn med Edmund Neupert som solist. När Franz Liszt spelade upp verket på piano (inkluderande övriga stämmor) vid Griegs besök i Rom 1870 gav han strålande lovord om dennes arbete, men föreslog några förändringar, som emellertid inte är fullt införda i den slutgiltiga versionen. Verket hade premiär i flera länder under de följande åren och gavs ut i tryck 1872. Liszt inspirerade Grieg att föra in en ny dimension i verket och han hann bearbeta verket åtminstone 7 gånger och det är den sista versionen från 1907 som vanligen brukar användas idag.
1909 blev denna den första pianokonsert som gavs ut som grammofoninspelning. Delar av verket har använts i otaliga filmer, TV-serier och scenproduktioner, bl.a. Lolita.

## Stil och delar
Grieg har använt vissa melodiska effekter som är typiska för norsk folkmusik, som inte sällan gjordes inom nationalromantiken. Konserten anses också vara influerad av Robert Schumann och bär vissa likheter med dennes pianokonsert i A moll (op. 54). Grieg hade lyssnat på hans änka Clara Schumanns tolkning av denna i Leipzig omkring 1858, när han studerade där. En av Griegs lärare, Wenzel, hade varit Schumanns vän.
Verket består av tre satser:
1. Allegro molto moderato (a-moll) 1. satsen (fil)
2. Adagio (Dess-dur) 2. satsen (fil)
3. Allegro moderato molto e marcato – Quasi presto – Andante maestoso (a-moll → F-dur → a-moll → A-dur) 3. satsen (fil)

Griegs instrumentering innehåller:
två flöjter, två oboer, två klarinetter, två fagotter, två horn, två trumpeter, tre tromboner, pukor, violiner, violor, celli och kontrabasar.

## Kända inspelningar
- Krystian Zimerman och Berlinfilharmonikerna, dirigent Herbert von Karajan (Deutsche Grammophon 1993)
- Lilya Zilberstein och Göteborgs symfoniorkester, dirigent Neeme Järvi (Deutsche Grammophon 1999)
- Leif Ove Andsnes och Berlinfilharmonikerna, dirigent Mariss Jansons (EMI).

title: Pianokonsert (Grieg)

wikitext:
[[Fil:Piano Concerto in A minor, Op. 16; Introduction.png|right|400px|thumb|Inledningen till Griegs pianokonsert i a moll]]
'''''Pianokonsert i A moll''''', [[Opus (begrepp)|opus]] 16, av [[Edvard Grieg]]. Den är Griegs enda fullbordade pianokonsert<ref>{{Bokref|efternamn=Grinde|förnamn=Nils|titel=Grove Music Online|datum=|hämtdatum=18 jan 2021|år=2001|sid=|kapitel=Piano music, Grieg, Edvard|url=https://www.oxfordmusiconline.com/grovemusic/view/10.1093/gmo/9781561592630.001.0001/omo-9781561592630-e-0000011757}}</ref>, ett av hans mest framförda verk<ref>{{Tidskriftsref|rubrik="A SUITABLE SOLOIST FOR MY PIANO CONCERTO": TERESA CARREÑO AS A PROMOTER OF EDVARD GRIEG'S MUSIC|url=https://www.jstor.org/stable/43672696|tidskrift=Notes|år=2013|hämtdatum=2021-01-15|issn=0027-4380|sid=37–58|volym=70|nummer=1|förnamn=Anna E.|efternamn=Kijas}}</ref> och anses vara en av världens mest populära pianokonserter.

== Historik ==
Grieg skrev verket huvudsakligen 1868, i [[Søllerøds kommun|Søllerød]], [[Danmark]]. Uruppförandet skedde 3 april 1869 i [[Köpenhamn]] med [[Edmund Neupert]] som solist. När [[Franz Liszt]] spelade upp verket på piano (inkluderande övriga stämmor) vid Griegs besök i Rom 1870 gav han strålande lovord om dennes arbete, men föreslog några förändringar, som emellertid inte är fullt införda i den slutgiltiga versionen. Verket hade premiär i flera länder under de följande åren och gavs ut i tryck 1872. Liszt inspirerade Grieg att föra in en ny dimension i verket och han hann bearbeta verket åtminstone 7 gånger och det är den sista versionen från 1907 som vanligen brukar användas idag.

1909 blev denna den första pianokonsert som gavs ut som [[grammofon]]inspelning. Delar av verket har använts i otaliga filmer, TV-serier och scenproduktioner, bl.a. [[Lolita (film, 1997)|Lolita]].

== Stil och delar ==
Grieg har använt vissa melodiska effekter som är typiska för norsk [[folkmusik]], som inte sällan gjordes inom [[nationalromantik]]en. Konserten anses också vara influerad av [[Robert Schumann]] och bär vissa likheter med dennes pianokonsert i A moll (op. 54). Grieg hade lyssnat på hans änka [[Clara Schumann]]s tolkning av denna i [[Leipzig]] omkring 1858, när han studerade där.<!-- även året 1859 förekommer i någon källa --> En av Griegs lärare, Wenzel, hade varit Schumanns vän.

Verket består av tre satser:
#Allegro molto moderato (a-moll) {{Audio |Edvard Grieg - Concerto in A minor, 1st movement.ogg|1. satsen}}
#Adagio (Dess-dur) {{Audio |Edvard Grieg - Concerto in A minor, 2nd movement.ogg|2. satsen}}
#Allegro moderato molto e marcato – Quasi presto – Andante maestoso (a-moll → F-dur → a-moll → A-dur) {{Audio |Edvard Grieg - Concerto in A minor, 3rd movement.ogg|3. satsen}}

Griegs instrumentering innehåller:
två [[flöjt]]er, två [[oboe]]r, två [[klarinett]]er, två [[fagott]]er, två [[valthorn|horn]], två [[trumpet]]er, tre [[trombon]]er, [[puka|pukor]], [[violin]]er, [[viola|viol]]or, [[cello|celli]] och [[kontrabas]]ar.

== Kända inspelningar ==
*[[Krystian Zimerman]] och [[Berlinfilharmonikerna]], dirigent [[Herbert von Karajan]] (Deutsche Grammophon 1993)
*[[Lilya Zilberstein]] och [[Göteborgs symfoniorkester]], dirigent [[Neeme Järvi]] (Deutsche Grammophon 1999)
*[[Leif Ove Andsnes]] och Berlinfilharmonikerna, dirigent [[Mariss Jansons]] (EMI).

==Se även==
* [[Verklista för Edvard Grieg]]
* [[Romantikens musik]]

== Referenser ==
<references/>

[[Kategori:Verk av Edvard Grieg]]
[[Kategori:Verk 1868]]
[[Kategori:Klassisk musik]]
[[Kategori:Klassisk pianomusik]]
[[Kategori:Musik i Norge]]


text:
# Boriza trajecta
Boriza trajecta är en fjärilsart som beskrevs av Paul Dognin 1900. Boriza trajecta ingår i släktet Boriza och familjen tandspinnare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Boriza trajecta

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Boriza trajecta''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Tandspinnare]]
| familia = Notodontidae
| genus_sv =
| genus = [[Boriza]]
| species_sv =
| species = '''Boriza trajecta'''
| taxon = Boriza trajecta
| taxon_authority = [[Paul Dognin|Dognin]] 1900
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Boriza trajecta'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Paul Dognin]] 1900. ''Boriza trajecta'' ingår i [[släkte]]t ''[[Boriza]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[tandspinnare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/boriza+trajecta/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Tandspinnare]]
[[Kategori:Boriza|trajecta]]

title: Systematik

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Tandspinnare · Notodontidae

Släkte: Boriza

Art: Boriza trajecta

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Dognin 1900


text:
# Kroyeria lineata
Kroyeria lineata är en kräftdjursart som beskrevs av van Beneden 1853. Kroyeria lineata ingår i släktet Kroyeria och familjen Kroyeriidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Kroyeria lineata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Kroyeria lineata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv =
| classis = [[Maxillopoda]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Siphonostomatoida]]
| familia_sv =
| familia = [[Kroyeriidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Kroyeria]]
| species_sv =
| species = '''Kroyeria lineata'''
| taxon = Kroyeria lineata
| taxon_authority = van Beneden, 1853
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| synonyms =
}}

'''''Kroyeria lineata'''''<ref name = "col487"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som beskrevs av van Beneden 1853. ''Kroyeria lineata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Kroyeria]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Kroyeriidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/kroyeria+lineata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col487"> (2004) , pre-press, American Fisheries Society Special Publication 31</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Hoppkräftor]]
[[Kategori:Kroyeria|lineata]]

title: Systematik

Klass: Maxillopoda

Ordning: Siphonostomatoida

Familj: Kroyeriidae

Släkte: Kroyeria

Art: Kroyeria lineata

title: Vetenskapligt namn

Auktor: van Beneden, 1853


text:
# Actinotia dilutior
Actinotia dilutior är en fjärilsart som beskrevs av Wagner 1909. Actinotia dilutior ingår i släktet Actinotia och familjen nattflyn. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Actinotia dilutior

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Actinotia dilutior''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Nattflyn]]
| familia = Noctuidae
| genus_sv =
| genus = [[Actinotia]]
| species_sv =
| species = '''Actinotia dilutior'''
| taxon = Actinotia dilutior
| taxon_authority = [[Wagner (auktor)|Wagner]] 1909
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Actinotia dilutior'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Wagner (auktor)|Wagner]] 1909. ''Actinotia dilutior'' ingår i [[släkte]]t ''[[Actinotia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nattflyn]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/actinotia+dilutior/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Nattflyn]]
[[Kategori:Actinotia|dilutior]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Familj: Nattflyn · Noctuidae

Släkte: Actinotia

Art: Actinotia dilutior

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Wagner 1909


text:
# Allobaccha meijerei
Allobaccha meijerei är en tvåvingeart som först beskrevs av Kertesz 1913.  Allobaccha meijerei ingår i släktet Allobaccha och familjen blomflugor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Allobaccha meijerei

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Allobaccha meijerei''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Blomflugor]]
| familia = Syrphidae
| genus_sv =
| genus = [[Allobaccha]]
| species_sv =
| species = '''Allobaccha meijerei'''
| taxon = Allobaccha meijerei
| taxon_authority = (Kertesz, 1913)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Allobaccha meijerei'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som först beskrevs av Kertesz 1913.  ''Allobaccha meijerei'' ingår i [[släkte]]t ''[[Allobaccha]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[blomflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/allobaccha+meijerei/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om blomflugor}}

[[Kategori:Blomflugor]]
[[Kategori:Allobaccha|meijerei]]

title: Systematik

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Blomflugor · Syrphidae

Släkte: Allobaccha

Art: Allobaccha meijerei

title: Vetenskapligt namn

Auktor: (Kertesz, 1913)


text:
# Tinantia umbellata
Tinantia umbellata är en himmelsblomsväxtart som först beskrevs av Vahl, och fick sitt nu gällande namn av Ignatz Urban. Tinantia umbellata ingår i släktet änketårssläktet, och familjen himmelsblomsväxter. Inga underarter finns listade.

title: Tinantia umbellata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|himmelsblomsväxt|datum=2014-06}}
{{Taxobox
| name = ''Tinantia umbellata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Himmelsblomsordningen]]
| ordo = Commelinales
| familia_sv = [[Himmelsblomsväxter]]
| familia = Commelinaceae
| genus_sv = [[Änketårssläktet]]
| genus = Tinantia
| species_sv =
| species = '''Tinantia umbellata'''
| taxon = Tinantia umbellata
| taxon_authority = ([[Vahl (auktor)|Vahl]]) [[Ignatz Urban|Urb.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Tradescantia umbellata'' <small>[[Vahl (auktor)|Vahl]]</small>
}}

'''''Tinantia umbellata'''''<ref name = "C132"/> är en [[himmelsblomsväxter|himmelsblomsväxt]]art som först beskrevs av [[Vahl (auktor)|Vahl]], och fick sitt nu gällande namn av [[Ignatz Urban]]. ''Tinantia umbellata'' ingår i [[släkte]]t [[Tinantia|änketårssläktet]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[himmelsblomsväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9755475|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Urb., 1926 ''In: Ark. Bot. 20A(15): 12''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Änketårssläktet]]
[[Kategori:Tinantia|umbellata]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Himmelsblomsordningen · Commelinales

Familj: Himmelsblomsväxter · Commelinaceae

Släkte: Änketårssläktet · Tinantia

Art: Tinantia umbellata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Tinantia umbellata

Auktor: (Vahl) Urb.

title: Synonymer

Synonymer: Tradescantia umbellata Vahl


text:
# Barrukia cristata
Barrukia cristata är en ringmaskart som först beskrevs av Willey 1902.  Barrukia cristata ingår i släktet Barrukia och familjen Polynoidae.
Artens utbredningsområde är Södra Ishavet. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Barrukia cristata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|ringmask|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Barrukia cristata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ringmaskar]]
| phylum = Annelida
| classis_sv = [[Havsborstmaskar]]
| classis = Polychaeta
| ordo_sv =
| ordo = [[Phyllodocida]]
| familia_sv =
| familia = [[Polynoidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Barrukia]]
| species_sv =
| species = '''Barrukia cristata'''
| taxon = Barrukia cristata
| taxon_authority = ([[Willey (auktor)|Willey]], 1902)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Harmothoe tuberosa'' [[Ehlers (auktor)|Ehlers]], 1912<ref name = "col446389"/><ref name = "col447513"/><ref name = "col449296"/>
''Gattyana cristata'' [[Willey (auktor)|Willey]], 1902<ref name = "col446389"/><ref name = "col449296"/><ref name = "col446932"/>
}}

'''''Barrukia cristata'''''<ref name = "col446389"/><ref name = "col449296"/><ref name = "col30647"/> är en [[ringmaskar|ringmask]]art som först beskrevs av [[Willey (auktor)|Willey]] 1902.  ''Barrukia cristata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Barrukia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Polynoidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Södra Ishavet]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/barrukia+cristata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col30647">Clarke, A.; Johnston, N.M. (2003) Antarctic marine benthic diversity. ''Oceanogr. Mar. Biol. Ann. Rev. 41'': 47-114,</ref>
<ref name = "col446389">Fauchald, Kristian (2007) World Register of Polychaeta,</ref>
<ref name = "col449296">Bergström, E. (1916) Die Polynoiden des schwedischen Südpolar-Expedition 1901-1903. Zoologiska bidrag från Uppsala, 4: 249-304.,</ref>
<ref name = "source">''WoRMS Polychaeta: World List of Polychaeta''. Read G. & Fauchald K., 2010-12-10</ref>
<ref name = "col446932">Willey, A. (1902) Polychaeta. Report on the collections of natural history made.in the Antarctic regions.during the voyage of the Southern Cross., XII: 262-283.,</ref>
<ref name = "col447513">Ehlers, E. (1912) Polychaeta. National Antarctic Expedition, Natural History, Zoology, 6: 1-32.,</ref>
</references>

[[Kategori:Havsborstmaskar]]
[[Kategori:Barrukia|cristata]]

title: Systematik

Stam: Ringmaskar · Annelida

Klass: Havsborstmaskar · Polychaeta

Ordning: Phyllodocida

Familj: Polynoidae

Släkte: Barrukia

Art: Barrukia cristata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Barrukia cristata

title: Synonymer

Synonymer: Harmothoe tuberosa Ehlers, 1912 · Gattyana cristata Willey, 1902

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Eurydiopsis subnotata
Eurydiopsis subnotata är en tvåvingeart som först beskrevs av John Obadiah Westwood 1847.  Eurydiopsis subnotata ingår i släktet Eurydiopsis och familjen Diopsidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eurydiopsis subnotata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Eurydiopsis subnotata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv =
| familia = [[Diopsidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Eurydiopsis]]
| species_sv =
| species = '''Eurydiopsis subnotata'''
| taxon = Eurydiopsis subnotata
| taxon_authority = ([[John Obadiah Westwood|Westwood]], 1847)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms = ''Diopsis argentifera'' <small>[[Jacques-Marie-Frangile Bigot|Bigot]], 1874</small>
}}

'''''Eurydiopsis subnotata'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som först beskrevs av [[John Obadiah Westwood]] 1847.  ''Eurydiopsis subnotata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eurydiopsis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Diopsidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/eurydiopsis+subnotata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Tvåvingar]]
[[Kategori:Eurydiopsis|subnotata]]

title: Systematik

Familj: Diopsidae

Släkte: Eurydiopsis

Art: Eurydiopsis subnotata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Eurydiopsis subnotata

Auktor: (Westwood, 1847)

title: Synonymer


text:
# Pyraphlecta melissodes
Pyraphlecta melissodes är en fjärilsart som beskrevs av Willie Horace Thomas Tams 1932. Pyraphlecta melissodes ingår i släktet Pyraphlecta och familjen säckspinnare. Inga underarter finns listade.

title: Pyraphlecta melissodes

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Pyraphlecta melissodes''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Säckspinnare]]
| familia = Psychidae
| genus_sv =
| genus = [[Pyraphlecta]]
| species_sv =
| species = '''Pyraphlecta melissodes'''
| taxon = Pyraphlecta melissodes
| taxon_authority = [[Willie Horace Thomas Tams|Tams]] 1932
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Tineoidea
| superfamilia_sv = [[Malfjärilar]]
| synonyms =
}}

'''''Pyraphlecta melissodes'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Willie Horace Thomas Tams]] 1932. ''Pyraphlecta melissodes'' ingår i [[släkte]]t ''[[Pyraphlecta]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[säckspinnare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/pyraphlecta+melissodes/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Säckspinnare]]
[[Kategori:Pyraphlecta|melissodes]]

title: Systematik

Överfamilj: Malfjärilar · Tineoidea

Familj: Säckspinnare · Psychidae

Släkte: Pyraphlecta

Art: Pyraphlecta melissodes

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Tams 1932


text:
# Långsjön (Skogs socken, Hälsingland)
Långsjön är en sjö i Ockelbo kommun i Hälsingland och ingår i Hamrångeåns huvudavrinningsområde. Sjön är 15,1 meter djup, har en yta på 0,184 kvadratkilometer och befinner sig 267,3 meter över havet.

## Delavrinningsområde
Långsjön ingår i det delavrinningsområde (677292-154260) som SMHI kallar för Utloppet av Stor-Vrången. Medelhöjden är 282 meter över havet och ytan är 3,61 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 53 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (74 procent). Avrinningsområdet har 0,67 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 18,5 procent.

title: Långsjön (Skogs socken, Hälsingland)

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Långsjön
|alternativt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Gävleborg
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Gävleborgs län]]
|kommun =  [[Ockelbo kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Hälsingland]]
|socken= [[Skogs socken, Hälsingland|Skogs socken]]

|nordliggrad =	61.07201
|östliggrad = 16.58865
|SWEREF_99_TM_N = 6771848
|SWEREF_99_TM_E = 585723

<!-- Sjödata -->
|area = 0.184
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym = 904000
|volymref = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|höjd = 267.3
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|strandlinje = 2.24
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup = 5.1
|medeldjupref = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxdjup = 15.1
|maxdjupref = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 677298-154270
|id_vattenförekomst =
|VYID = 677314-154230
|huvudavrinningsområde_id = 50000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID = 677481-154391
|utflöde=
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID = 677292-154260
|delavrinningsområde_namn = Utloppet av Stor-Vrången
|delavrinningsområde_areal = 3.61
|delavrinningsområde_areal_vattenytor = 0.6663
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 3.6
|delavrinningsområde_biflödesordning = 3
|delavrinningsområde_utflöde =
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn =
|delavrinningsområde_VDRID = 677481-154391
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 53
|delavrinningsområde_nedströms = 677400-154350
|delavrinningsområde_medelhöjd = 282
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 2
|vattendistrikt_id = SE2
|natura_2000_id =
|öar =
|städer =

|fotnoter =

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Långsjön''' är en [[sjö]] i [[Ockelbo kommun]] i [[Hälsingland]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|50000}}. Sjön är {{formatnum:15.1}} meter djup, har en yta på {{formatnum:0.184}} kvadratkilometer och befinner sig {{formatnum:267.3}} [[meter över havet]].

== Delavrinningsområde ==
Långsjön ingår i det [[delavrinningsområde]] (677292-154260) som [[SMHI]] kallar för ''Utloppet av Stor-Vrången''. Medelhöjden är {{formatnum:282}} meter över havet och ytan är {{formatnum:3.61}} kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter {{formatnum:53}} kilometer.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}} Avrinningsområdet består mestadels av [[skog]] (74 procent). Avrinningsområdet har {{formatnum:0.67}} kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på {{formatnum:18.5}} procent.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Söderhamns kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}
* {{VISS-länk|EUID=NW677298-154270|text=Långsjön på VISS}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-08}}

[[Kategori:Insjöar i Hamrångeåns avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Hälsingland]]
[[Kategori:Insjöar i Ockelbo kommun]]

title: Långsjön · Insjö

Land: Sverige

Län: Gävleborgs län

Kommun: Ockelbo kommun

Landskap: Hälsingland

Socken: Skogs socken

title: Mått

title: Flöden

title: Övrigt

Vattendistrikt: Vattenmyndigheten Bottenhavet (SE2)

Limnisk ekoregion: Norrlands inland, under trädgränsen över högsta kustlinjen

title: Delavrinningsområde

Namn: Utloppet av Stor-Vrången

Ackumulerad areal uppströms: 3,6 km²

Avstånd till havet: 53 km


text:
# Nanexila lignyos
Nanexila lignyos är en tvåvingeart som beskrevs av Shaun L. Winterton och Irwin 1999. Nanexila lignyos ingår i släktet Nanexila och familjen stilettflugor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Nanexila lignyos

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Nanexila lignyos''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Stilettflugor]]
| familia = Therevidae
| genus_sv =
| genus = [[Nanexila]]
| species_sv =
| species = '''Nanexila lignyos'''
| taxon = Nanexila lignyos
| taxon_authority = [[Shaun L. Winterton|Winterton]] & [[Irwin (auktor)|Irwin]] , 1999
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Nanexila lignyos'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av [[Shaun L. Winterton]] och [[Irwin (auktor)|Irwin]] 1999. ''Nanexila lignyos'' ingår i [[släkte]]t ''[[Nanexila]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[stilettflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/nanexila+lignyos/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Stilettflugor]]
[[Kategori:Nanexila|lignyos]]

title: Systematik

Familj: Stilettflugor · Therevidae

Släkte: Nanexila

Art: Nanexila lignyos

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Winterton & Irwin , 1999


text:
# Kedungwinangun
Kedungwinangun är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Tengah, i den västra delen av landet, 400 km sydost om huvudstaden Jakarta.

title: Kedungwinangun

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Indonesien|datum=2016-06}}
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Kedungwinangun
| native_name          =
| other_name           =
| category             = Administrativ by
| official_name        = Desa Kedungwinangun
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Indonesien
| country_flag         = true
| state                = [[Jawa Tengah]]
| state_type           = Provins
| region               =
| region_type          =
| district             =
| district_type        =
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           =
| population_date      =
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Western Indonesian Time|WIT]]
| utc_offset           = +7
| timezone_DST         =
| utc_offset_DST       =
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Indonesien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Indonesien
| map_locator          = Indonesien
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = -7.69972
| long_d               = 109.65306
| municipality         = Kedungwinangun
| municipality_type    = Administrativ by
| elevation            = 26
| timezone_label       = Asia/Jakarta
| geonames             = 6376384
}}

'''Kedungwinangun''' är <!--A.ADM4-->en [[Indonesiens administrativa indelning|administrativ by]] i [[Indonesien]].<ref name = "gn6376384"/>   Den ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Jawa Tengah]], i den västra delen av landet, {{formatnum:400}} km sydost om huvudstaden [[Jakarta]].

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn6376384">[{{Geonameslänk|gnid=6376384|name=desa%20kedungwinangun}} Desa Kedungwinangun] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-19; databasdump nerladdad 2015-11-27</ref>

</references>

[[Kategori:Byar i Kebumen]]

Land: Indonesien

Provins: Jawa Tengah

Administrativ by: Kedungwinangun

Tidszon: WIT (UTC+7)


text:
# Otar Hökerberg
Måns Otar Eggert Lars Hökerberg, född 29 november 1882 i Stockholm, död 14 januari 1960 i Engelbrekts församling i Stockholm, var en svensk arkitekt.

## Biografi
Hökerberg studerade vid Kungliga Tekniska Högskolan i Stockholm 1902–1906 med fortsatta studier 1906–1909 vid Kungliga Akademien för de fria konsterna.
Han var anställd hos Agi Lindegren, Erik Lallerstedt, Ludvig Peterson (1909–1910) och vid Stockholms rådhusbygge 1910–1911. 1907–1911 var han assistent vid KTH. Från 1913 drev han egen verksamhet, och samma år blev han tjänstgörande arkitekt utom stat vid Överintendentsämbetet. 1918–1947 var han intendent vid Byggnadsstyrelsens utredningsbyrå.
Hökerberg är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

## Verk i urval
- Visby stadshotell, 1911, ny- och ombyggnad.
- Gotlands järnvägs huvudkontor i Visby, 1915.
- Bergtekniska laboratorier i Hagfors, Värmland 1915, i Forsbacka 1917–1920, i Sandviken 1919–1920 med flera.
- Bäckseda kyrka, 1915.
- AB Spetsbergens svenska kolfält, Svea, Svalbard, 1916–1917.
- Kraftstationer, Ångermanälven, i Edsele 1917, Gideåbacka 1916 och i Hissmofors 1916.
- Folkskola i Olofsfors, Västergötland, 1917 med flera.
- Solbergs kyrka, 1917.
- Oskarströms kyrka, 1917.
- Harpsund, 1917.
- Metallografiska institutionen (gamla Tekniska högskolan) i Stockholm, 1918–1935.
- Klosters kyrka i Eskilstuna, 1925–1929.
- Garphytte sanatorium, Västmanland, huvudbyggnaden 1929–1931, personalbostäder 1938, läkarbostad 1943, barnpaviljongen 1944 med flera.
- Krematorium i Eskilstuna, 1932.
- Krematorium i Trollhättan, 1932.
- Villa Hirsch i Saltsjöbaden, 1933–1934.
- Villa Lusthusporten på Djurgården i Stockholm, 1940, ombyggnad.

title: Otar Hökerberg

wikitext:
{{Faktamall biografi
| namn          = Otar Hökerberg
| bild          = Hökerberg Otar.jpg
| alt           =
| bildtext      = Otar Hökerberg
| födelsenamn   = Måns Otar Eggert Lars Hökerberg
| födelsedatum  = 29 november 1882
| födelseort    = Stockholm
| dödsdatum     = {{Död datum och ålder|1960|01|14|1882|11|29}}
| dödsort       = Stockholm
| nationalitet  = Svensk
| andra_namn    =
| känd_för      =
| yrke          = Arkitekt
}}
'''Måns ''Otar'' Eggert Lars Hökerberg''', född [[29 november]] [[1882]] i [[Stockholm]], död [[14 januari]] [[1960]] i [[Engelbrekts församling]] i Stockholm, var en [[Sverige|svensk]] [[arkitekt]].

== Biografi ==
Hökerberg studerade vid [[Kungliga Tekniska Högskolan]] i Stockholm 1902–1906 med fortsatta studier 1906–1909 vid [[Kungliga Akademien för de fria konsterna]].

Han var anställd hos [[Agi Lindegren]], [[Erik Lallerstedt (arkitekt)|Erik Lallerstedt]], [[Ludvig Peterson]] (1909–1910) och vid [[Stockholms rådhus]]bygge 1910–1911. 1907–1911 var han assistent vid KTH. Från 1913 drev han egen verksamhet, och samma år blev han tjänstgörande arkitekt utom stat vid [[Överintendentsämbetet]]. 1918–1947 var han intendent vid Byggnadsstyrelsens utredningsbyrå.

Hökerberg är begravd på [[Norra begravningsplatsen]] utanför Stockholm.<ref>[https://www.svenskagravar.se/gravsatt/45669131 SvenskaGravar]</ref>

== Verk i urval ==
[[File:Klosters kyrka.JPG|mini|Klosters kyrka i [[Eskilstuna]]]]
[[File:Bäckseda 01.jpg|mini|Bäckseda kyrka]]
[[File:Solbergs kyrka 1.JPG|mini|Solbergs kyrka]]
*[[Clarion Hotel Wisby|Visby stadshotell]], 1911, ny- och ombyggnad.
*[[Gotlands järnväg]]s huvudkontor i [[Visby]], 1915.
*Bergtekniska laboratorier i Hagfors, Värmland 1915, i Forsbacka 1917–1920, i Sandviken 1919–1920 med flera.
*[[Bäckseda kyrka]], 1915.
*[[Spetsbergens Svenska kolfält|AB Spetsbergens svenska kolfält]], [[Svea, Svalbard]], 1916–1917.
*Kraftstationer, Ångermanälven, i Edsele 1917, [[Gideåbacka]] 1916 och i [[Hissmofors]] 1916.
*Folkskola i Olofsfors, Västergötland, 1917 med flera.
*[[Solbergs kyrka]], 1917.
*[[Oskarströms kyrka]], 1917.
*[[Harpsund]], 1917.
*Metallografiska institutionen (gamla Tekniska högskolan) i Stockholm, 1918–1935.
*[[Klosters kyrka]] i [[Eskilstuna]], 1925–1929.
*[[Garphytte sanatorium]], Västmanland, huvudbyggnaden 1929–1931, personalbostäder 1938, läkarbostad 1943, barnpaviljongen 1944 med flera.
*Krematorium i Eskilstuna, 1932.
*Krematorium i [[Trollhättan]], 1932.
*Villa Hirsch i Saltsjöbaden, 1933–1934.
*[[Villa Lusthusporten]] på Djurgården i Stockholm, 1940, ombyggnad.

== Källor ==
*{{KulturNav|905605b9-2c38-4307-8467-3038ee8a911b|Hökerberg, Otar (1882 - 1960)}}
*[https://runeberg.org/vemarvem/sthlm45/0375.html Vem var det? (1945)]
=== Noter ===
<references/>

== Externa länkar ==
*{{commonscat}}

{{STANDARDSORTERING:Hökerberg, Otar}}
[[Kategori:Svenska arkitekter under 1900-talet]]
[[Kategori:Arkitekter från Stockholm]]
[[Kategori:Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm]]
[[Kategori:Födda 1882]]
[[Kategori:Avlidna 1960]]
[[Kategori:Män]]

Född: Måns Otar Eggert Lars Hökerberg · 29 november 1882 · Stockholm

Död: 14 januari 1960 (77 år) · Stockholm

Nationalitet: Svensk

Yrke/uppdrag: Arkitekt


text:
# Joe Mantegna
Joseph Anthony "Joe" Mantegna, Jr., född 13 november 1947 i Chicago, Illinois, är en amerikansk skådespelare och exekutiv producent av italiensk härkomst. Han är mest känd för sin roll (röst) i serien Simpsons som maffiabossen Fat Tony, även om han endast räknas som en gästskådespelare i serien.
Han spelar även David Rossi från den tredje säsongen av Criminal Minds.

## Filmografi

### Film
- 1979 – Elvis
- 1984 – The Outlaws
- 1985 – Compromising Positions
- 1986 – Tre Amigos
- 1986 – Hem dyra hem
- 1986 – Polis på hal is
- 1987 – Misstänkt
- 1987 – En bricka i spelet
- 1987 – Kaos på akuten
- 1987 – Fängelserevolten
- 1988 – Ändrade förhållanden
- 1989 – Vänta till i vår, Bandini
- 1990 – Gudfadern del III
- 1990 – Alice
- 1991 – Bugsy
- 1991 – Hatet
- 1991 – Gänget från Brooklyn
- 1992 – Vattenmotorn
- 1992 – The Comrades of Summer
- 1993 – Älska till döds
- 1993 – Oskyldiga drag
- 1993 – Family Prayers
- 1994 – Baby på vift
- 1994 – Airheads
- 1994 – State of Emergency
- 1995 – Utom all misstanke
- 1995 – Glöm Paris
- 1995 – Captain Nuke and the Bomber Boys
- 1995 – Favorite Deadly Sins
- 1996 – Öga för öga
- 1996 – Tid att älska
- 1996 – Vicken loser
- 1996 – Thinner
- 1996 – Albino Alligator
- 1996 – Persons Unknown
- 1996 – Underworld
- 1997 – Face Down
- 1997 – For Hire
- 1997 – Den siste gudfadern
- 1997 – Samtal från det förflutna
- 1998 – Kändisliv
- 1998 – Konstnärligt mord
- 1998 – Airspeed
- 1998 – Jerry and Tom
- 1998 – The Wonderful Ice Cream Suit
- 1998 – Rat Pack
- 1998 – Den siste gudfadern 2
- 1998 – Body and Soul
- 1998 – Hoods
- 1999 – Spenser: Small Vices
- 1999 – Liberty Heights
- 1999 – The Runner
- 1999 – My Little Assassin
- 2000 – Tystnadens Pris
- 2000 – Thin Air
- 2000 – More Dogs Than Bones
- 2001 – Turbulence 3: Heavy Metal
- 2001 – Off Key
- 2001 – Walking Shadow: A Spenser Mystery
- 2001 – Laguna
- 2004 – Stateside
- 2004 – A Very Married Christmas
- 2005 – Edmond
- 2005 – The Kid & I
- 2006 – Club Soda
- 2007 – Elvis and Anabelle
- 2007 – Cougar Club
- 2007 – Naked Fear
- 2007 – American Breakdown
- 2008 – Witless Protection
- 2008 – The Last Hit Man
- 2008 – Redbelt
- 2008 – Hank and Mike
- 2008 – West of Brooklyn
- 2009 – My Suicide
- 2009 – Lonely Street
- 2009 – The House That Jack Built
- 2009 – The Assistants

### TV
- 1989 – Simpsons (TV-serie) (röst)
- 2005 – Criminal Minds (TV-serie)

title: Joe Mantegna

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}

'''Joseph Anthony "Joe" Mantegna, Jr.''', född [[13 november]] [[1947]] i [[Chicago]], [[Illinois]], är en [[USA|amerikansk]] [[skådespelare]] och [[exekutiv producent]] av italiensk härkomst. Han är mest känd för sin roll (röst) i serien ''[[Simpsons]]'' som [[maffiaboss]]en ''[[Fat Tony]]'', även om han endast räknas som en gästskådespelare i serien.

Han spelar även ''David Rossi'' från den tredje säsongen av ''[[Criminal Minds]]''.

==Filmografi==
===Film===
{{div col|cols=2}}
*{{F3|1979|Elvis}}
*{{F2|1984|The Outlaws}}
*{{F|1985|Compromising Positions}}
*{{F2|1986|Tre Amigos}}
*{{F|1986|Hem dyra hem}}
*{{F|1986|Polis på hal is}}
*{{F2|1987|Misstänkt}}
*{{F2|1987|En bricka i spelet}}
*{{F|1987|Kaos på akuten}}
*{{F|1987|Fängelserevolten}}
*{{F|1988|Ändrade förhållanden}}
*{{F|1989|Vänta till i vår, Bandini}}
*{{F|1990|Gudfadern del III}}
*{{F2|1990|Alice}}
*{{F|1991|Bugsy}}
*{{F|1991|Hatet}}
*{{F|1991|Gänget från Brooklyn}}
*{{F|1992|Vattenmotorn}}
*{{F|1992|The Comrades of Summer}}
*{{F|1993|Älska till döds}}
*{{F|1993|Oskyldiga drag}}
*{{F|1993|Family Prayers}}
*{{F|1994|Baby på vift}}
*{{F|1994|Airheads}}
*{{F|1994|State of Emergency}}
*{{F|1995|Utom all misstanke}}
*{{F|1995|Glöm Paris}}
*{{F|1995|Captain Nuke and the Bomber Boys}}
*{{F|1995|Favorite Deadly Sins}}
*{{F2|1996|Öga för öga}}
*{{F|1996|Tid att älska}}
*{{F|1996|Vicken loser}}
*{{F2|1996|Thinner}}
*{{F|1996|Albino Alligator}}
*{{F|1996|Persons Unknown}}
*{{F4|1996|Underworld}}
*{{F|1997|Face Down}}
*{{F|1997|For Hire}}
*{{F|1997|Den siste gudfadern}}
*{{F|1997|Samtal från det förflutna}}
*{{F|1998|Kändisliv}}
*{{F|1998|Konstnärligt mord}}
*{{F|1998|Airspeed}}
*{{F|1998|Jerry and Tom}}
*{{F|1998|The Wonderful Ice Cream Suit}}
*{{F2|1998|Rat Pack}}
*{{F|1998|Den siste gudfadern 2}}
*{{F2|1998|Body and Soul}}
*{{F|1998|Hoods}}
*{{F|1999|Spenser: Small Vices}}
*{{F|1999|Liberty Heights}}
*{{F|1999|The Runner}}
*{{F|1999|My Little Assassin}}
*{{F|2000|Tystnadens Pris}}
*{{F|2000|Thin Air}}
*{{F|2000|More Dogs Than Bones}}
*{{F|2001|Turbulence 3: Heavy Metal}}
*{{F|2001|Off Key}}
*{{F|2001|Walking Shadow: A Spenser Mystery}}
*{{F2|2001|Laguna}}
*{{F|2004|Stateside}}
*{{F|2004|A Very Married Christmas}}
*{{F2|2005|Edmond}}
*{{F|2005|The Kid & I}}
*{{F|2006|Club Soda}}
*{{F|2007|Elvis and Anabelle}}
*{{F|2007|Cougar Club}}
*{{F|2007|Naked Fear}}
*{{F|2007|American Breakdown}}
*{{F|2008|Witless Protection}}
*{{F|2008|The Last Hit Man}}
*{{F|2008|Redbelt}}
*{{F|2008|Hank and Mike}}
*{{F|2008|West of Brooklyn}}
*{{F|2009|My Suicide}}
*{{F|2009|Lonely Street}}
*{{F|2009|The House That Jack Built}}
*{{F|2009|The Assistants}}
{{Div col end}}

===TV===
*{{TV|1989|Simpsons}} (röst)
*{{TV|2005|Criminal Minds}}

== Noter ==
<references />

==Externa länkar==
* {{IMDb-namn|id=0001505}}
* [http://www.ibdb.com/person.php?id=51326 Internet Broadway Database]

{{Skådespelare i Simpsons}}
{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Mantegna, Joe}}

[[Kategori:Amerikanska filmproducenter]]
[[Kategori:Amerikanska skådespelare]]
[[Kategori:Amerikanska scenskådespelare]]
[[Kategori:Amerikanska TV-skådespelare]]
[[Kategori:Alumner från DePaul University]]
[[Kategori:Personer från Chicago]]
[[Kategori:Födda 1947]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Män]]

title: Utmärkelser

Utmärkelser: Tony Award for Best Featured Actor in a Play (1984) · Stjärna på Hollywood Walk of Fame · Volpipokalen för bästa manliga skådespelare


text:
# Eupithecia rubigata
Eupithecia rubigata är en fjärilsart som beskrevs av Pieter Cornelius Tobias Snellen 1874. Eupithecia rubigata ingår i släktet Eupithecia och familjen mätare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eupithecia rubigata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Eupithecia rubigata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Mätare]]
| familia = Geometridae
| genus_sv =
| genus = [[Eupithecia]]
| species_sv =
| species = '''Eupithecia rubigata'''
| taxon = Eupithecia rubigata
| taxon_authority = [[Pieter Cornelius Tobias Snellen|Snellen]] 1874
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Geometroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Eupithecia rubigata'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Pieter Cornelius Tobias Snellen]] 1874. ''Eupithecia rubigata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eupithecia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[mätare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/eupithecia+rubigata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Mätare]]
[[Kategori:Eupithecia|rubigata]]

title: Systematik

Överfamilj: Geometroidea

Familj: Mätare · Geometridae

Släkte: Eupithecia

Art: Eupithecia rubigata

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Snellen 1874


text:
# Falcon 1
Falcon 1 är en numera en avvecklad rymdraket, utvecklad och tillverkad av SpaceX mellan 2006 och 2009. Den 28 september 2008 blev Falcon 1 det första privata utvecklade raketen att gå in i omloppsbana runt jorden.
Raketen bestod av två steg, båda använde RP-1 och flytande syre som bränsle. Första steget drevs av en Merlin-motor och det andra steget drivs av en Kestrel-motor.
Falcon 1 gjorde totalt 5 flygningar. Den uppnådde omloppsbana på sitt fjärde försök, i september 2008 med en massimulator som nyttolast.
Den 14 juli 2009 gjorde Falcon 1 sin sista flygning och levererade då den malaysiska RazakSAT-satelliten till omloppsbana runt jorden.

## Versioner
| Falcon 1 (version)   | Merlin A (2006–2007) | Merlin C (2007–2009) | Falcon 1e (förslag) |
| -------------------- | -------------------- | -------------------- | ------------------- |
| Steg 1               | 1 × Merlin 1A        | 1 × Merlin 1C        | 1 × Merlin 1C       |
| Steg 2               | 1 × Kestrel          | 1 × Kestrel          | 1 × Kestrel         |
| Höjd (m)             | 21,3                 | 22,25                | 26,83               |
| Diameter (m)         | 1,7                  | 1,7                  | 1,7                 |
| Kraft (kN)           | 318                  | 343                  | 454                 |
| Start vikt (kg)      | 27 200               | 33 230               | 38 560              |
| Fairing diameter (m) | 1,5                  | 1,5                  | 1,71                |
| Last LEO (kg)        | 570                  | 450                  | 1 010               |
| Last SSO (kg)        |                      |                      | 430                 |

## Testflygningar

### Första testflygningen
Den första testflygningen för Falcon 1 ägde rum den 24 mars 2006 22:30 UTC.
Uppskjutningen skedde vid SpaceX rymdhamn på ön Omelek som tillhör Marshallöarna i Stilla havet.

### Andra testflygningen
Den andra testflygningen för Falcon 1 ägde rum klockan 01:10 UTC den 21 mars 2007. Starten skedde från Omelek. Planen var att placera farkosten i en omloppsbana på ca 685 km höjd, men ett manöverproblem efter cirka 5 minuter fick till följd att kontakten med farkosten bröts och det tros att den återinträdde i atmosfären någonstans över Stilla havet.

### Tredje testflygningen
Tredje flygningen genomfördes den 3 augusti 2008. Första steget uppförde sig som planerat, strax efter separationen mellan första och andra steget kolliderade de båda stegen.

### Fjärde testflygningen
Den 28 september 2008 genomfördes den fjärde flygningen med en Falcon 1-raket. Denna gång gick allt som planerat och raketen blev den första privat finansierade att nå en omloppsbana runt jorden.

## Uppskjutningar
| Nr | Datum (GMT)              | Startplats | Last                                         | Resultat      | Övrigt                                                                                |
| -- | ------------------------ | ---------- | -------------------------------------------- | ------------- | --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- |
| 1  | 24 mars 2006, 22:30      | Omelek     | FalconSat–2                                  | Haveri        | Motorhaveri vid T+25                                                                                |
| 2  | 21 mars 2007, 01:10      | Omelek     | DemoSat                                      | Delvis lyckad | Styrproblem vid T+5 minuter Andra steget stängde av för tidigt, vid T+7 min 30 s                                                                                |
| 3  | 3 augusti 2007, 03:34    | Omelek     | Trailblazer/PreSat/NanoSail-D                | Haveri        | Stegseparation inträffade som planerat, men eftersom bränslerester i Merlin 1C-motorn förångades och gav övergående dragkraft, kolliderade första och andra steget, vilket förhindrade ett framgångsrikt slutförande av uppdraget.      |
| 4  | 28 september 2008, 23:15 | Omelek     | "Dummy" last, RazakSAT var tidigare planerad | Lyckad        | Falcon 1-raketen flög framgångsrikt den 28 september 2008 med 165 kilo "Dummy"-last.                                                                                |
| 5  | 14 juli 2009, 03:35      | Omelek     | RazakSAT                                     | Lyckad        | Uppskjutning måndag 13 juli lyckades placera RazakSAT i sin initiala omloppsbana. Trettioåtta minuter senare startades andra stegets motor igen en kort stund för att cirkularisera banan. Nyttolasten därefter framgångsrikt användas. |

title: Falcon 1

wikitext:
{{Raket
|namn             = Falcon 1
|bild             = Falcon_1_Flight_4_liftoff.jpg
|rubrik           = Falcon 1 Flight 4 den 29 september 2008 med Ratsat demo

|funktion         =
|tillverkare      = [[SpaceX]]
|land             = [[USA]] {{flaggbild|USA}}
|kpu              =
|kpu-år           =
|alt-kpu          =

|höjd             = 21,3 m
|diameter         = 1,7 m
|massa            = 38 550 kg
|alt-massa        =
|steg             = 2 st

|LEO-nyttolast    = 670 kg
|alt-LEO          =
|nyttolast-läge   =
|nyttolast        =
|alt-nyttolast    =
|nyttolast2-läge  =
|nyttolast2       =
|alt-nyttolast2   =

|status           = Avvecklad
|platser          = [[Omelek Island]]
|uppskjutningar   = 5 st
|lyckade          = 2 st
|misslyckade      = 3 st
|delvis           =
|första           = [[24 mars]] [[2006]]
|sista            = [[14 juli]] [[2009]]
|1-sat            =
|nyttolaster      =

|steg1diff        =
|steg1namn        =
|steg1motorer     = 1x [[Merlin (raketmotor)|Merlin]]
|steg1kraft       = 454 kN
|steg1SI          = 255 sek
|steg1tid         = ~169 sek
|steg1bränsle     = [[RP-1]]/Flytande [[syre]]

|steg2diff        =
|steg2namn        =
|steg2motorer     = 1x [[Kestrel (raketmotor)|Kestrel]]
|steg2kraft       = 31 kN
|steg2SI          = 327 sek
|steg2tid         = ~378 sek
|steg2bränsle     = RP-1/Flytande syre
}}
'''Falcon 1''' är en numera en avvecklad rymdraket, utvecklad och tillverkad av [[SpaceX]] mellan 2006 och 2009. Den 28 september 2008 blev Falcon 1 det första privata utvecklade raketen att gå in i omloppsbana runt jorden<ref>{{Webbref|url=http://www.spacex.com/Falcon1UsersGuide.pdf|titel=Wayback Machine|hämtdatum=2018-05-13|datum=2009-02-26|arkivurl=https://web.archive.org/web/20090226213030/http://www.spacex.com/Falcon1UsersGuide.pdf|arkivdatum=2009-02-26}}</ref>.

Raketen bestod av två steg, båda använde RP-1 och flytande syre som bränsle. Första steget drevs av en [[Merlin (raketmotor)|Merlin-motor]] och det andra steget drivs av en [[Kestrel (raketmotor)|Kestrel-motor]].

Falcon 1 gjorde totalt 5 flygningar. Den uppnådde omloppsbana på sitt fjärde försök, i september 2008 med en massimulator som nyttolast.

Den 14 juli 2009 gjorde Falcon 1 sin sista flygning och levererade då den malaysiska [[RazakSAT]]-satelliten till omloppsbana runt jorden.

==Versioner==
{| class="wikitable"
|-
! Falcon 1
(version)
! Merlin A
(2006–2007)
! Merlin C
(2007–2009)
! [[Falcon 1e]]
(förslag)
|-
| '''Steg 1'''
| 1 × [[Merlin (raketmotor)#Merlin 1A|Merlin 1A]]
| 1 × [[Merlin (raketmotor)#Merlin 1C|Merlin 1C]]
| 1 × Merlin 1C
|-
| '''Steg 2'''
| 1 × [[Kestrel (raketmotor)|Kestrel]]
| 1 × Kestrel
| 1 × Kestrel
|-
| '''Höjd''' (m)
|align="right"| 21,3
|align="right"| 22,25
|align="right"| 26,83
|-
| '''Diameter''' (m)
|align="right"| 1,7
|align="right"| 1,7
|align="right"| 1,7
|-
| '''Kraft''' ([[Newton (enhet)|kN]])
|align="right"| 318
|align="right"| 343
|align="right"| 454
|-
| '''Start vikt''' (kg)
|align="right"| 27 200
|align="right"| 33 230
|align="right"| 38 560
|-
| '''Fairing diameter''' (m)
|align="right"| 1,5
|align="right"| 1,5
|align="right"| 1,71
|-
| '''Last''' [[Låg omloppsbana|LEO]] (kg)
|align="right"| 570
|align="right"| 450
|align="right"| 1 010
|-
| '''Last''' [[Solsynkron bana|SSO]] (kg)
|align="right"|
|align="right"|
|align="right"| 430
|}

== Testflygningar ==
=== Första testflygningen ===
Den första testflygningen för Falcon 1 ägde rum den [[24 mars]] [[2006]] 22:30 UTC.
Uppskjutningen skedde vid [[SpaceX]] rymdhamn på ön [[Omelek]] som tillhör [[Marshallöarna]] i [[Stilla havet]].

=== Andra testflygningen ===
Den andra testflygningen för Falcon 1 ägde rum klockan 01:10 [[Koordinerad universell tid|UTC]] den [[21 mars]] [[2007]]. Starten skedde från Omelek. Planen var att placera [[farkost]]en i en [[omloppsbana]] på ca 685 km höjd, men ett manöverproblem efter cirka 5 minuter fick till följd att kontakten med farkosten bröts och det tros att den återinträdde i atmosfären någonstans över Stilla havet.

=== Tredje testflygningen ===
Tredje flygningen genomfördes den 3 augusti 2008. Första steget uppförde sig som planerat, strax efter separationen mellan första och andra steget kolliderade de båda stegen.

=== Fjärde testflygningen ===
Den 28 september 2008 genomfördes den fjärde flygningen med en Falcon 1-raket. Denna gång gick allt som planerat och raketen blev den första privat finansierade att nå en omloppsbana runt jorden.

== Uppskjutningar ==
{| class="wikitable"
|-
! Nr
! Datum ([[Greenwich Mean Time|GMT]])
! Startplats
! Last
! Resultat
! Övrigt
|-
| 1
| [[24 mars]] [[2006]], 22:30
| [[Omelek]]
| [[FalconSat-2|FalconSat–2]]
| Haveri
| Motorhaveri vid T+25<ref>{{Tidningsref|rubrik=Triumph of His Will|url=https://www.esquire.com/news-politics/a16681/elon-musk-interview-1212/|tidning=Esquire|datum=2012-11-15|hämtdatum=2018-05-13|språk=en-US}}</ref>
|-
|2
|[[21 mars]] [[2007]], 01:10
|[[Omelek]]
|[[DemoSat]]
|Delvis lyckad
|Styrproblem vid T+5 minuter
Andra steget stängde av för tidigt, vid T+7 min 30 s<ref>{{Webbref|url=http://www.spacex.com/F1-DemoFlight2-Flight-Review.pdf|titel=Wayback Machine|hämtdatum=2018-05-13|datum=2008-12-03|arkivurl=https://web.archive.org/web/20081203154733/http://www.spacex.com/F1-DemoFlight2-Flight-Review.pdf|arkivdatum=2008-12-03}}</ref>
|-
|3
| [[3 augusti]] [[2007]], 03:34
| [[Omelek]]
| [[Trailblazer (satellit)|Trailblazer]]/[[PRESat (satellit)|PreSat]]/[[NanoSail-D (satellit)|NanoSail-D]]
| Haveri
| Stegseparation inträffade som planerat, men eftersom bränslerester i Merlin 1C-motorn förångades och gav övergående dragkraft, kolliderade första och andra steget, vilket förhindrade ett framgångsrikt slutförande av uppdraget.<ref>{{Tidningsref|rubrik=FALCON 1, FLIGHT 3 MISSION SUMMARY|url=http://www.spacex.com/news/2013/02/11/falcon-1-flight-3-mission-summary|tidning=SpaceX|datum=2008-08-06|hämtdatum=2018-05-13|språk=en|förnamn=Ryan|efternamn=Rakib|arkivurl=https://web.archive.org/web/20180511055148/http://www.spacex.com/news/2013/02/11/falcon-1-flight-3-mission-summary|arkivdatum=2018-05-11}}</ref>
|-
|4
| [[28 september]] [[2008]], 23:15
| [[Omelek]]
| "Dummy" last, [[RazakSAT]] var tidigare planerad
| Lyckad
| Falcon 1-raketen flög framgångsrikt den 28 september 2008 med 165 kilo "Dummy"-last.
|-
|5
| [[14 juli]] [[2009]], 03:35
| [[Omelek]]
| [[RazakSAT]]
| Lyckad
| Uppskjutning måndag 13 juli lyckades placera RazakSAT i sin initiala omloppsbana. Trettioåtta minuter senare startades andra stegets motor igen en kort stund för att cirkularisera banan. Nyttolasten därefter framgångsrikt användas.<ref>{{Webbref|url=https://spaceflightnow.com/falcon/004/|titel=Spaceflight Now {{!}} Falcon Launch Report {{!}} Successful launch for Falcon 1 rocket|hämtdatum=2018-05-13|verk=spaceflightnow.com}}</ref>
|}

== Se även ==
*[[Electron (raket)]]

==Källor==
{{enwp|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Falcon_1&oldid=840746342|artikel=Falcon 1|datum=maj 2018}}
===Noter===
<references/>

{{SpaceX}}

[[Kategori:Rymdraketer]]
[[Kategori:SpaceX]]

title: Fakta

Tillverkare: SpaceX

Land: USA

title: Mått

Antal steg: 2 st

title: Kapacitet

title: Historik

Status: Avvecklad

Uppskjutningsplatser: Omelek Island

Uppskjutningar: 5 st

Lyckade: 2 st

Misslyckade: 3 st

title: Första steget -

Motorer: 1x Merlin

Specifik impuls: 255 sek

Bränsle: RP-1/Flytande syre

title: Andra steget -

Motorer: 1x Kestrel

Kraft: 31 kN

Specifik impuls: 327 sek