text:
# Härnösands kommun
Härnösands kommun är en kommun i Västernorrlands län. Centralort är Härnösand som även är länets residensstad.
Kraftigt kuperad morän som är klädd med granskog dominerar västra Härnösand. Där når höjderna ofta når över högsta kustlinjen. Utmed Mjällåns dalgång finns västra delens enda större öppna områden. De delar längst i öst, vilket inkluderar de stora öarna Härnön och Hemsön, är en landhöjningskust. Där växer gles hällmarkstallskog på kalspolade höjder. Sedan gammalt är centralorten Härnösand regionens administrativa och kulturella centrum, vilket speglas i kommunens näringslivsstruktur. Av kommunens arbetstillfällen fanns, i början av 2020-talet, 80 procent inom tjänstenäringarna.
Från det att kommunen bildades 1971 fram till mitten av 1990-talet var invånarantalet stabilt, därefter har befolkningstrenden varit negativ fram till 2010 då invånarantalet började öka. Länge har den politiska ledningen vacklat mellan blocken i Härnösand. Mandatperioderna 2018–2022 och 2022–2026 styrs kommunen av en blocköverskridande koalition bestående av Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Vänsterpartiet och Kristdemokraterna.

## Administrativ historik
Kommunens område motsvarar socknarna: Hemsö, Häggdånger, Härnö, Högsjö, Stigsjö, Säbrå och Viksjö. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn. I området fanns även Härnösands stad som 1863 bildade en stadskommun. År 1873 införlivades Härnö landskommun i staden
Vid kommunreformen 1952 bildades storkommunen Säbrå av de tidigare kommunerna Hemsö, Häggdånger, Stigsjö, Säbrå och Viksjö medan Härnösands stad och Högsjö landskommun förblev oförändrade.
1969 införlivades Säbrå och Högsjö landskommuner i staden. Härnösands kommun bildades vid kommunreformen 1971 genom en ombildning av Härnösands stad.
Kommunen ingick från bildandet till 25 februari 2002 i Härnösands domsaga och ingår sen dess i Ångermanlands domsaga.

## Geografi
Kommunen är belägen i sydöstra delen av landskapet Ångermanland med Bottenhavet i öster. Från nordväst mot sydöst rinner Ångermanälven genom kommunen som i sydväst gränsar till Timrå kommun, i nordväst till Sollefteå kommun samt i norr till Kramfors kommun, alla i Västernorrlands län.

### Topografi och hydrografi
Berggrunden består primärt av gnejs med partier av granit och diabas. Landskapet präglas av två sprickbildningar; en nordväst–sydöstlig sprickbildning som Brunnesjöns och Långsjöns sjösystem följer och en nord–sydlig. Den senare följs av Mjällån och sunden innanför Härnön och Hemsön. Kraftigt kuperad morän som är klädd med granskog dominerar västra Härnösand. Där når höjderna ofta når över högsta kustlinjen. Utmed Mjällåns dalgång finns västra delens enda större öppna områden, där ån skurit sig ned i finkorniga sediment. Västanåfallet ligger i ett biflöde till Mjällån drygt 3 km söder om Viksjö. De delar längst i öst, vilket inkluderar de stora öarna Härnön och Hemsön, är en landhöjningskust. Där växer gles hällmarkstallskog på de kalspolade höjderna. Kustens landskap växlar mellan branta klippor, klapperstensfält och sandstränder. Vid Härnöklubb finns flera vackert uteroderade strandgrottor. Andra öar är exempelvis Lungön.
Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket.
|  | Bebyggelse (3,9 %) |

|  | Skog (83,7 %) |

|  | Öppen myrmark (2,1 %) |

|  | Jordbruksmark (3,2 %) |

|  | Övrig mark (7,2 %) |

|  | Bebyggelse (3,1 %) |

|  | Skog (68,0 %) |

|  | Öppen myrmark (7,2 %) |

|  | Jordbruksmark (7,4 %) |

|  | Övrig mark (14,3 %) |

### Naturskydd
År 2022 fanns 17 naturreservat i Härnösands kommun Av dessa var tre även klassade som Natura 2000-områden och ett som kulturmiljö. Det första reservatet som bildades av kommunen var Gådeåbergsbrännen som skyddades 2010. Området drabbades av en skogsbrand 2006 som tog tre veckor att släcka. Branden medförde att en mångfald av olika vedinsekter sökte sig dit. Dessa lockade i sin tur en variation av fågelarter, däribland  tretåig hackspett och gärdsmyg. Ett annat exempel på naturreservat i kommunen är Vårdkasmalen. Det utgörs av ett sluttande och terrasserat klapperfält som bildades för cirka 7 500 år sedan. Reservatet bildades 1979 och förvaltas av Länsstyrelsen i Västernorrlands län.

### Administrativ indelning
Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i sju församlingar – Hemsö, Häggdångers, Härnösands domkyrkoförsamling, Högsjö, Stigsjö, Säbrå och Viksjö församling.
Från 2016 indelas kommunen istället i sju  distrikt: Hemsö, Häggdånger, Härnösands domkyrkodistrikt, Högsjö, Stigsjö, Säbrå och Viksjö.

### Tätorter
År 2020 bodde 79 procent av kommunens invånare i någon av kommunens tätorter, vilket var lägre än motsvarande siffra för riket där genomsnittet var 87,6 procent. Vid Statistiska centralbyråns tätortsavgränsning 2020 fanns det tre tätorter i Härnösand kommun:
| Tätort    | Befolkning |
| --------- | ---------- |
| Härnösand | 18 508     |
| Älandsbro | 917        |
| Ramvik    | 415        |

Centralorten är i fet stil.

## Styre och politik

### Styre
Länge har den politiska ledningen vacklat mellan blocken i Härnösand. Åren 1976–1982 var Centerpartiet innehavare av kommunalrådsposten, därefter tog Socialdemokraterna över. Vid 1985 års val blev det åter borgerlig majoritet, och Centerpartiet installerade sig igen på kommunalrådsposten. År 1988 svängde det ännu en gång och Socialdemokraterna återfick makten. I valet 1991 fick de borgerliga majoritet, och Centerpartiet tillsatte åter posten som kommunstyrelsens ordförande. De behöll makten även under mandatperioden  1994–1998.
Åren 1998–2006 styrdes kommunen av Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet, med Sig-Britt Ahl (S) som kommunalråd från 2002. Mandatperioden 2006–2010 styrdes kommunen av Alliansen i koalition med Sjukvårdspartiet. Anders Gäfvert (M) var då kommunstyrelsens ordförande.
Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet återtog makten 2010 och tillsatte Fred Nilsson (S) som kommunalråd. De behöll makten även under mandatperioden 2014–2018. Den 1 augusti 2018 blev Andreas Sjölander (S) kommunstyrelsens ordförande.
I valet 2018 tappade Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet flera mandat och förlorade därmed majoriteten i kommunfullmäktige. Efter förhandlingar bildades en ny styrande majoritet, Kvartetten, bestående av Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Vänsterpartiet och Kristdemokraterna. Samma koalition fortsatte styra efter valet 2022. I juni 2023 lämnade Vänsterpartiet majoriteten.
Våren 2025 meddelade Andreas Sjölander att han lämnar uppdraget som kommunstyrelsens ordförande den 31 juli 2025.  Den 1 augusti 2025 tillträdde Jonas Bergström (S) som kommunstyrelsens ordförande.

### Kommunfullmäktige

#### Presidium
| Presidium 2022–2026    | Presidium 2022–2026 | Presidium 2022–2026 |
| ---------------------- | ------------------- | ------------------- |
| Ordförande             | S                   | Monica Fahlén       |
| Förste vice ordförande | S                   | Thomas Andersson    |
| Andre vice ordförande  | M                   | Kristoffer Bodin    |

#### Mandatfördelning 1970–2022
| 2 | 22 | 13 | 5 |  | 6 |

| 40 | 9 |

| 2 | 22 | 16 | 3 |  | 5 |

| 38 | 11 |

| 2 | 21 | 17 | 3 |  | 5 |

| 35 | 14 |

| 3 | 21 | 15 | 2 |  | 7 |

| 35 | 14 |

| 2 | 22 | 2 | 13 |  |  | 8 |

| 33 | 16 |

| 2 | 20 | 2 | 11 | 4 |  | 9 |

| 34 | 15 |

| 3 | 21 | 3 | 10 | 4 |  | 7 |

| 33 | 16 |

| 2 | 18 | 2 | 2 | 8 | 4 | 3 | 10 |

| 29 | 20 |

| 3 | 18 | 3 | 6 | 7 | 3 |  | 8 |

| 27 | 22 |

| 5 | 18 | 3 | 7 | 5 | 2 | 2 | 7 |

| 27 | 22 |

| 5 | 20 | 3 | 4 | 6 | 4 | 2 | 5 |

| 25 | 24 |

| 3 | 17 | 3 | 6 | 7 | 3 | 2 | 8 |

| 27 | 22 |

| 3 | 18 | 3 |  | 3 | 4 | 2 |  | 8 |

| 23 | 20 |

| 3 | 19 | 5 | 3 | 3 | 2 |  | 7 |

| 24 | 19 |

| 4 | 14 | 3 | 5 | 5 | 2 | 2 | 8 |

| 22 | 21 |

| 3 | 17 | 3 | 6 | 4 |  | 2 | 7 |

| 24 | 19 |

### Nämnder

#### Kommunstyrelse
| Presidium 2022–2026    | Presidium 2022–2026 | Presidium 2022–2026 |
| ---------------------- | ------------------- | ------------------- |
| Ordförande             | S                   | Jonas Bergström     |
| Förste vice ordförande | MP                  | Knapp Britta Thyr   |
| Andre vice ordförande  | M                   | Eva-Clara Viklund   |

#### Lista över kommunstyrelsens ordförande
- Sig-Britt Ahl, Socialdemokraterna, 2002–2006[25]
- Anders Gäfvert, Moderaterna, 2006–2010[26]
- Fred Nilsson, Socialdemokraterna, 2010–2018
- Andreas Sjölander, Socialdemokraterna, 1 december 2018–

Denna lista hämtas från Wikidata. Informationen kan ändras där.

#### Övriga nämnder
| Nämnd             | Ordförande | Ordförande       | Vice ordförande | Vice ordförande      | Andre vice ordförande | Andre vice ordförande |
| ----------------- | ---------- | ---------------- | --------------- | -------------------- | --------------------- | --------------------- |
| Arbetslivsnämnden | S          | Monica Fällström | KD              | Christina Ögrim      | M                     | Ingemar Ljunggren     |
| Samhällsnämnden   | MP         | Helena Elfendal  | S               | Hans Rosengren       | M                     | Christian Wasell      |
| Skolnämnden       | S          | Nina Skyttberg   | S               | May Andersson        | M                     | Karin Andersson       |
| Socialnämnden     | S          | Krister Mccarthy | S               | Elisabeth Strömquist | M                     | Margareta Tjärnlund   |
| Valnämnden        | S          | Sig-Britt Ahl    | MP              | Kersti Östensson     | L                     | RosMarie Sandin       |

Källa:

### Valresultat
| Parti                            | Valdistrikt     | Valdistrikt | Kommun  |
| Parti                            | Starkaste       | Andel       | Andel   |
| -------------------------------- | --------------- | ----------- | ------- |
| S                                | Änget-Murberget | 46,68 %     | 38,51 % |
| M                                | Bondsjö-Säbrå   | 19,98 %     | 16,04 % |
| SD                               | Högsjö          | 22,15 %     | 13,14 % |
| C                                | Häggdånger      | 20,79 %     | 10,22 % |
| V                                | Centrum         | 11,54 %     | 7,76 %  |
| MP                               | Brännan         | 12,76 %     | 6,89 %  |
| KD                               | Brunne-Viksjö   | 10,08 %     | 4,03 %  |
| L                                | Norra Härnön    | 5,23 %      | 3,15 %  |
| Data hämtat från Valmyndigheten. |                 |             |         |

Exklusive uppsamlingsdistrikt. Partier som fått mer än en procent av rösterna i minst ett valdistrikt redovisas. Övriga är Lokal Framtid.

## Ekonomi och infrastruktur

### Näringsliv
Sedan gammalt är centralorten Härnösand regionens administrativa och kulturella centrum, vilket speglas i kommunens näringslivsstruktur.
Av kommunens arbetstillfällen fanns, i början av 2020-talet, 80 procent inom tjänstenäringarna, medan tillverkningsindustrin stod för knappt fem procent. Förutom kommunen själva återfanns de större arbetsgivarna Region Västernorrland med bland annat Härnösands sjukhus och staten. Även delar av Mittuniversitetet finns i kommunen.

#### Industri
Bland tidiga industrier i området hittas Kempe-familjens varv "Nya varvet", detta lades dock ner 1860. Samma år startades Hernösands Ångsågs Aktiebolag som verkade fram till 1926. År 1862 öppnades Hernö Bryggeri som hade verksamhet fram till 1973 då bryggeriet stängde.
År 1903 etablerade sig den finska cigarettillverkaren Strengberg i området som nu utgör kommunen. Nästa stora industrietablering var 1967 då den amerikanska grafitindustrin amerikanska Great Lakes Carbon (GLC) öppnade.

#### Tjänster
År 1788 öppnade det gamla lasarettet i Härnösand. Länsstyrelsen flyttade in i Landstatshuset vid Nybrogatan 1910. Vanföreanstalten i Härnösand öppnade 1931. År 1942 förlades kustartilleridetachementet i Härnösand. Administrationen vid lasarettet utökades och 1967 började ett nytt kanslihus  byggas. 10 år senare öppnades en ny högskola i kommunen. Efter en ombyggnad av gamla Vanföreanstalten förlades Landsarkivet i Härnösand där.

### Infrastruktur

#### Transporter
Från söder mot norr genomkorsas kommunen av E4. Länsväg 331 sträcker sig i nord-sydlig riktning i kommunens västra delar. År 1997 invigdes Högakustenbron. Kommunen har gjort stora satsningar på kollektivtrafik och anses vara den första kommunen i Sverige med en helt fossilfri fordonsflotta för allmänna kommunikationer.
Den 12 december 1893 stod kommunens första järnväg klar, sträckan Härnösand–Sollefteå. År 1925 stod även järnvägen Härnösand–Njurunda klar. Det dröjde dock till 1958 innan första elektriskt drivna tågsetet kom till Härnösand. Sträckan Härnösand–Sollefteå (Ådalsbanan) trafikeras numer av SJ:s fjärrtåg och Norrtågs regionaltåg mellan Sundsvall och Umeå.
År 1855 var kanalbygget mellan Norra och Södra sundet färdigt. Djuphamnen uppfördes åren 1935–1936.

#### Utbildning
Sedan grundandet av Härnösands gymnasium har lärandet stått i centrum för staden, som idag bland annat utbildar elever vid Kapellsbergs musikskola och Mittuniversitetet.

## Befolkning

### Demografi

#### Befolkningsutveckling
Kommunen har 24 473 invånare (31 mars 2025), vilket placerar den på 108:e plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner.
| Befolkningsutvecklingen i Härnösands kommun 1970–2020 | Befolkningsutvecklingen i Härnösands kommun 1970–2020 | Befolkningsutvecklingen i Härnösands kommun 1970–2020 | Befolkningsutvecklingen i Härnösands kommun 1970–2020 | Befolkningsutvecklingen i Härnösands kommun 1970–2020 |
| ----------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------- |
|                                                       |                                                       |                                                       |                                                       |                                                       |
| År                                                    |                                                       |                                                       | Folkmängd                                             |                                                       |
| 1970                                                  | 1970                                                  |                                                       | 26 953                                                |                                                       |
| 1975                                                  | 1975                                                  |                                                       | 27 051                                                |                                                       |
| 1980                                                  | 1980                                                  |                                                       | 27 756                                                |                                                       |
| 1985                                                  | 1985                                                  |                                                       | 27 338                                                |                                                       |
| 1990                                                  | 1990                                                  |                                                       | 27 446                                                |                                                       |
| 1995                                                  | 1995                                                  |                                                       | 27 326                                                |                                                       |
| 2000                                                  | 2000                                                  |                                                       | 25 493                                                |                                                       |
| 2005                                                  | 2005                                                  |                                                       | 25 227                                                |                                                       |
| 2010                                                  | 2010                                                  |                                                       | 24 611                                                |                                                       |
| 2015                                                  | 2015                                                  |                                                       | 25 066                                                |                                                       |
| 2020                                                  | 2020                                                  |                                                       | 25 114                                                |                                                       |

#### Utländsk bakgrund
Den 31 december 2014 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar) 3 153, eller 12,74 % av befolkningen (hela befolkningen: 24 755 den 31 december 2014).

#### Invånare efter de vanligaste födelseländerna
Den 31 december 2014 utgjorde folkmängden i Härnösands kommun 24 755 personer. Av dessa var 2 746 personer (11,1 %) födda i ett annat land än Sverige. I denna tabell har de nordiska länderna samt de 12 länder med flest antal utrikes födda (i hela riket) tagits med. En person som inte kommer från något av de här 17 länderna har istället av Statistiska centralbyrån förts till den världsdel som deras födelseland tillhör.
| Födelseland      | Födelseland                       | Födelseland |
| ---------------- | --------------------------------- | ----------- |
| 31 december 2014 |                                   |             |
| 1                | Sverige                           | 22 009      |
| 2                | Afrika: Övriga länder             | 501         |
| 3                | Syrien                            | 326         |
| 4                | Finland                           | 285         |
| 5                | Asien: Övriga länder              | 250         |
| 6                | Europeiska unionen: Övriga länder | 207         |
| 7                | Afghanistan                       | 163         |
| 8                | Somalia                           | 144         |
| 9                | Irak                              | 136         |
| 10               | Iran                              | 95          |
| 11               | Europa utom EU: Övriga länder     | 94          |
| 12               | Norge                             | 83          |
| 13               | Thailand                          | 80          |
| 14               | Tyskland                          | 61          |
| 15               | Nordamerika                       | 55          |
| 15               | Polen                             | 55          |
| 17               | Sydamerika                        | 52          |
| 18               | / SFR Jugoslavien/FR Jugoslavien  | 36          |
| 19               | Kina                              | 34          |
| 20               | Bosnien och Hercegovina           | 23          |
| 21               | Danmark                           | 23          |
| 22               | Turkiet                           | 13          |
| 23               | Sovjetunionen                     | 11          |
| 24               | Okänt födelseland                 | 8           |
| 25               | Island                            | 6           |
| 26               | Oceanien                          | 5           |

## Kultur

### Kulturarv
År 2022 fanns nio byggnadsminnen i kommunen. Bland dessa Hemsö fästning, en av "Sveriges viktigaste kustförsvarsanläggningar under Kalla Kriget". Fästningen bemannades med 320 personer och var i militär drift fram till 1987. Den stängdes slutgiltigt 1989. Hemsö fästning är beläget på Storråberget, i ett område som i århundraden varit av stor strategisk betydelse för landets försvar. Ett annat exempel på byggnadsminnen är Före detta landsarkivet och Gamla landstatshuset.

### Kommunvapen
Blasonering: I silverfält en svart bäver med en svart gädda i munnen.
Redan i Härnösands stads privilegiebrev från 1586 fastställdes av kung Johan III att dess sigill skall bestå av "en Suart bäffuer medh en giedda i munnen". Någon motivering gavs inte till valet av vapen, men bävern var ett vanligt djur i trakten och fisk var en viktig resurs. År 1931 fastställdes vapnen för staden av Kungl Maj:t. Efter kommunbildningen fanns tre vapen, förutom stadens även Högsjös och Säbrås. Den nya kommunen valde den namngivande enhetens vapen. Detta registrerades dock inte i PRV förrän 1989.
- Högsjö landskommun
(1963–1968)
- Säbrå landskommun
(1952–1968)

title: Härnösands kommun

wikitext:
{{faktamall svensk kommun WD}}

'''Härnösands kommun''' är en [[Sveriges kommuner|kommun]] i [[Västernorrlands län]]. [[Centralort]] är [[Härnösand]] som även är länets [[residensstad]].

Kraftigt kuperad [[Morän (jordart)|morän]] som är klädd med [[granskog]] dominerar västra Härnösand. Där når höjderna ofta når över [[högsta kustlinjen]]. Utmed [[Mjällån|Mjällåns]] dalgång finns västra delens enda större öppna områden. De delar längst i öst, vilket inkluderar de stora öarna [[Härnön]] och [[Hemsön]], är en [[Landhöjning|landhöjningskust]]. Där växer gles [[hällmarkstallskog]] på kalspolade höjder. Sedan gammalt är centralorten Härnösand regionens administrativa och kulturella centrum, vilket speglas i kommunens näringslivsstruktur. Av kommunens arbetstillfällen fanns, i början av 2020-talet, 80 procent inom [[Tjänstesektor|tjänstenäringarna]].

Från det att kommunen bildades 1971 fram till mitten av 1990-talet var invånarantalet stabilt, därefter har befolkningstrenden varit negativ fram till 2010 då invånarantalet började öka. Länge har den politiska ledningen vacklat mellan blocken i Härnösand. Mandatperioderna 2018–2022 och 2022–2026 styrs kommunen av en blocköverskridande koalition bestående av [[Socialdemokraterna (Sverige)|Socialdemokraterna]], [[Miljöpartiet]], [[Vänsterpartiet]] och [[Kristdemokraterna (Sverige)|Kristdemokraterna]].

== Administrativ historik ==
Kommunens område motsvarar socknarna: [[Hemsö socken|Hemsö]], [[Häggdångers socken|Häggdånger]], [[Härnö socken|Härnö]], [[Högsjö socken|Högsjö]], [[Stigsjö socken|Stigsjö]], [[Säbrå socken|Säbrå]] och [[Viksjö socken|Viksjö]]. I dessa socknar bildades vid [[kommunreformen 1862]] landskommuner med motsvarande namn. I området fanns även [[Härnösands stad]] som 1863 bildade en [[stadskommun]]. År 1873 införlivades [[Härnö landskommun]] i staden

Vid [[kommunreformen 1952]] bildades storkommunen [[Säbrå landskommun|Säbrå]] av de tidigare kommunerna [[Hemsö landskommun|Hemsö]], [[Häggdångers landskommun|Häggdånger]], [[Stigsjö landskommun|Stigsjö]], Säbrå och [[Viksjö landskommun|Viksjö]] medan [[Härnösands stad]] och [[Högsjö landskommun]] förblev oförändrade.

1969 införlivades [[Säbrå landskommun|Säbrå]] och [[Högsjö landskommun]]er i staden. Härnösands kommun bildades vid [[kommunreformen 1971]] genom en ombildning av Härnösands stad.<ref>{{Bokref/Sveriges kommunindelning 1863-1993}}</ref>

Kommunen ingick från bildandet till 25 februari 2002 i [[Härnösands domsaga]] och ingår sen dess i [[Ångermanlands domsaga]].<ref>[http://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/show/bilaga/showDokument.raa;jsessionid=1CE4853E4033950856FA58DA760675B8?dokumentId=21000001428488&thumbnail=false Elsa Trolle Önnerfors: ''Domsagohistorik - Härnösands tingsrätt'' (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996–2007)]</ref>

==Geografi==
Kommunen är belägen i sydöstra delen av [[Landskap i Sverige|landskapet]] [[Ångermanland]] med [[Bottenhavet]] i öster. Från nordväst mot sydöst rinner [[Ångermanälven]] genom kommunen som i sydväst gränsar till [[Timrå kommun]], i nordväst till [[Sollefteå kommun]] samt i norr till [[Kramfors kommun]], alla i Västernorrlands län.

===Topografi och hydrografi===
{{Se även|Lista över insjöar i Härnösands kommun}}

Berggrunden består primärt av gnejs med partier av [[granit]] och [[diabas]]. Landskapet präglas av två sprickbildningar; en nordväst–sydöstlig sprickbildning som [[Brunnesjön|Brunnesjöns]] och Långsjöns sjösystem följer och en nord–sydlig. Den senare följs av [[Mjällån]] och sunden innanför [[Härnön]] och [[Hemsön]]. Kraftigt kuperad morän som är klädd med granskog dominerar västra Härnösand. Där når höjderna ofta når över [[högsta kustlinjen]]. Utmed Mjällåns dalgång finns västra delens enda större öppna områden, där ån skurit sig ned i finkorniga [[Sedimentär bergart|sediment]]. [[Västanåfallet]] ligger i ett biflöde till Mjällån drygt 3 km söder om Viksjö. De delar längst i öst, vilket inkluderar de stora öarna Härnön och Hemsön, är en [[Landhöjning|landhöjningskust]]. Där växer gles [[hällmarkstallskog]] på de kalspolade höjderna. Kustens landskap växlar mellan branta klippor, klapperstensfält och sandstränder. Vid Härnöklubb finns flera vackert uteroderade strandgrottor.<ref name=":0" /> Andra öar är exempelvis [[Lungön]].

Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket.<ref>{{Webbref|titel=Markanvändningen i Sverige efter region och markanvändningsklass. Vart 5:e år 2010 - 2020|url=http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0803__MI0803A/MarkanvN/|verk=Statistikdatabasen|hämtdatum=2022-10-12|språk=sv}}</ref>

{|
|-
! Härnösands kommun !! Hela riket
|-
|{{Cirkeldiagram
|värde1 = 3.9 |etikett1 = Bebyggelse | färg1 = darkslategray
|värde2 = 83.7 |etikett2 = Skog|färg2 = forestgreen
|värde3 =2.1 |etikett3 = Öppen myrmark| färg3 = sienna | värde4 = 3.2 |etikett4 = Jordbruksmark |färg4 = gold
|värde5 = 7.2 |etikett5 = Övrig mark | färg5 = white
|bredd=150}}
|
{{Cirkeldiagram
|värde1 = 3.1 | etikett1 = Bebyggelse | färg1 = darkslategray
|värde2 = 68.0 | etikett2 = Skog| färg2 = forestgreen
|värde3 = 7.2 | etikett3 = Öppen myrmark | färg3 = sienna | värde4 = 7.4 | etikett4 = Jordbruksmark | färg4 = gold
|värde5 = 14.3 | etikett5 = Övrig mark | färg5 = white
|bredd=150}}
|}

===Naturskydd===
År 2022 fanns 17 [[:Kategori:Naturreservat i Härnösands kommun|naturreservat i Härnösands kommun]] Av dessa var tre även klassade som [[Natura 2000]]-områden och ett som [[kulturmiljö]].<ref>{{Webbref|titel=Naturreservat|url=https://www.lansstyrelsen.se/vasternorrland/besoksmal/naturreservat.html|verk=www.lansstyrelsen.se|hämtdatum=2022-11-12|språk=sv}}</ref> Det första reservatet som bildades av kommunen var [[Gådeåbergsbrännan|Gådeåbergsbrännen]] som skyddades 2010. Området drabbades av en skogsbrand 2006 som tog tre veckor att släcka. Branden medförde att en mångfald av olika [[vedinsekter]] sökte sig dit. Dessa lockade i sin tur en variation av fågelarter, däribland  [[tretåig hackspett]] och [[gärdsmyg]].<ref>{{Webbref|titel=Gådeåbergsbrännan|url=https://www.lansstyrelsen.se/vasternorrland/besoksmal/naturreservat/gadeabergsbrannan.html|verk=www.lansstyrelsen.se|hämtdatum=2022-11-12|språk=sv}}</ref> Ett annat exempel på naturreservat i kommunen är [[Vårdkasmalen]]. Det utgörs av ett sluttande och terrasserat [[Klapperstensfält|klapperfält]] som bildades för cirka {{Nts|7500}} år sedan. Reservatet bildades 1979 och förvaltas av [[Länsstyrelsen i Västernorrlands län]].<ref>{{Webbref|titel=Vårdkasmalen|url=https://www.lansstyrelsen.se/vasternorrland/besoksmal/naturreservat/vardkasmalen.html|verk=www.lansstyrelsen.se|hämtdatum=2022-11-12|språk=sv}}</ref>

===Administrativ indelning===
Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i sju församlingar – [[Hemsö församling|Hemsö]], [[Häggdångers församling|Häggdångers]], [[Härnösands domkyrkoförsamling]], [[Högsjö församling|Högsjö]], [[Stigsjö församling|Stigsjö]], [[Säbrå församling|Säbrå]] och [[Viksjö församling, Härnösands stift|Viksjö församling]].[[Bild:Distrikt Härnösand.jpg|mini|Distrikt inom Härnösands kommun.]]

Från 2016 indelas kommunen istället i sju  [[Sveriges distrikt|distrikt]]:<ref>{{Sveriges distrikt}}</ref> [[Hemsö distrikt|Hemsö]], [[Häggdångers distrikt|Häggdånger]], [[Härnösands domkyrkodistrikt]], [[Högsjö distrikt|Högsjö]], [[Stigsjö distrikt|Stigsjö]], [[Säbrå distrikt|Säbrå]] och [[Viksjö distrikt, Ångermanland|Viksjö]].

===Tätorter===
År 2020 bodde 79 procent av kommunens invånare i någon av kommunens tätorter, vilket var lägre än motsvarande siffra för riket där genomsnittet var 87,6 procent.<ref>{{Webbref|titel=Kommuner i siffror|url=https://kommunsiffror.scb.se/?id1=2280&id2=null|verk=kommunsiffror.scb.se|hämtdatum=2022-11-11}}</ref> Vid [[Statistiska centralbyrån|Statistiska centralbyråns]] tätortsavgränsning 2020 fanns det tre [[Tätort|tätorter]] i Härnösand kommun:<ref>{{Webbref|titel=Experience|url=https://experience.arcgis.com/experience/ce98bb3bf51e4ea48c20e9115feda986/|verk=experience.arcgis.com|hämtdatum=2022-11-11}}</ref>{{statiska radnummer}}
{| class="wikitable sortable numbertable static-row-numbers"
! Tätort !! Befolkning
|-
| '''[[Härnösand]]''' ||{{formatnum:18508}}
|-
| [[Älandsbro]] ||{{formatnum:917}}
|-
| [[Ramvik]] ||{{formatnum:415}}
|}
[[Centralort]]en är i [[fet stil]].

== Styre och politik ==
=== Styre ===
Länge har den politiska ledningen vacklat mellan blocken i Härnösand. Åren 1976–1982 var [[Centerpartiet (Sverige)|Centerpartiet]] innehavare av kommunalrådsposten, därefter tog [[Socialdemokraterna (Sverige)|Socialdemokraterna]] över. Vid 1985 års val blev det åter borgerlig majoritet, och Centerpartiet installerade sig igen på kommunalrådsposten. År 1988 svängde det ännu en gång och Socialdemokraterna återfick makten. I valet 1991 fick de borgerliga majoritet, och Centerpartiet tillsatte åter posten som kommunstyrelsens ordförande. De behöll makten även under mandatperioden  1994–1998.

Åren 1998–2006 styrdes kommunen av Socialdemokraterna, [[Miljöpartiet]] och [[Vänsterpartiet]], med Sig-Britt Ahl (S) som kommunalråd från 2002. Mandatperioden 2006–2010 styrdes kommunen av [[Alliansen]] i koalition med [[Sjukvårdspartiet Västernorrland|Sjukvårdspartiet]]. Anders Gäfvert (M) var då kommunstyrelsens ordförande.

Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet återtog makten 2010 och tillsatte [[Fred Nilsson]] (S) som kommunalråd. De behöll makten även under mandatperioden 2014–2018.<ref>{{Tidningsref|rubrik=S och MP vinnare i Härnösand|url=https://www.svt.se/nyheter/lokalt/vasternorrland/s-och-mp-vinnare-i-harnosand|tidning=SVT Nyheter|datum=2014-09-15|hämtdatum=2022-11-10|språk=sv|förnamn=Evelina|efternamn=Nedlund|förnamn2=Håkan|efternamn2=Alamaa|förnamn3=|efternamn3=}}</ref> Den 1 augusti 2018 blev Andreas Sjölander (S) kommunstyrelsens ordförande.

I valet 2018 tappade Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet flera mandat och förlorade därmed majoriteten i kommunfullmäktige. Efter förhandlingar bildades en ny styrande majoritet, ''Kvartetten'', bestående av Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Vänsterpartiet och [[Kristdemokraterna (Sverige)|Kristdemokraterna]].<ref>{{Tidningsref|rubrik=Efter rekordväntan – styre klart i Härnösand|url=https://www.svt.se/nyheter/val2018/efter-rekordvantan-styre-klart-i-harnosand|tidning=SVT Nyheter|datum=2018-11-07|hämtdatum=2022-11-10|språk=sv|förnamn=Pierre|efternamn=Ragnehag|förnamn2=|efternamn2=}}</ref> Samma koalition fortsatte styra efter valet 2022.<ref>{{Tidningsref|rubrik=Inget nytt styre i Härnösand – samma koalition fortsätter|url=https://sverigesradio.se/artikel/inget-nytt-styre-i-harnosand-samma-koalition-fortsatter|tidning=Sveriges Radio|datum=2022-10-10|hämtdatum=2022-11-10|språk=sv|förnamn=P4|efternamn=Västernorrland}}</ref> I juni 2023 lämnade Vänsterpartiet majoriteten. <ref>{{Webbref|titel=Majoriteten i Härnösand fortsätter utan Vänsterpartiet|url=https://www.svt.se/nyheter/lokalt/vasternorrland/majoriteten-i-harnosand-fortsatter-utan-vansterpartiet|verk=SVT Nyheter|datum=2023-06-19|hämtdatum=2025-08-05|språk=sv|författare=SVT Nyheter}}</ref>

Våren 2025 meddelade Andreas Sjölander att han lämnar uppdraget som kommunstyrelsens ordförande den 31 juli 2025. <ref>{{Webbref|titel=Andreas Sjölander lämnar sitt uppdrag|url=https://harnosand.se/kommun--styrning/nyheter-fran-kommun--styrning/nyheter-fran-kommun--styrning/2025-04-07-andreas-sjolander-lamnar-sitt-uppdrag.html|verk=harnosand.se|datum=2025-04-07|hämtdatum=2025-08-04|språk=sv|författare=Tyck till om sidan}}</ref> Den 1 augusti 2025 tillträdde Jonas Bergström (S) som kommunstyrelsens ordförande. <ref>{{Webbref|titel=Bergström (S) tar över som kommunstyrelsens ordförande|url=https://harnosand.se/kommun--styrning/nyheter-fran-kommun--styrning/nyheter-fran-kommun--styrning/2025-06-17-bergstrom-s-tar-over-som-kommunstyrelsens-ordforande.html|verk=harnosand.se|datum=2025-06-17|hämtdatum=2025-08-04|språk=sv|författare=Tyck till om sidan}}</ref>

=== Kommunfullmäktige ===
==== Presidium ====
{| class="wikitable"
! colspan="3" |Presidium 2022–2026<ref>{{Webbref|url=https://harnosand.tromanpublik.se/organisation/ab440f57-fa8b-4fc5-bd0d-ff51c1cd7992|titel=Kommunfullmäktiges presidium 2022-2026|hämtdatum=2024-06-19|utgivare=Härnösands kommun}}</ref>
|-
|Ordförande
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Monica Fahlén
|-
|Förste vice ordförande
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Thomas Andersson
|-
|Andre vice ordförande
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="text-align: center; color: white" | M
|Kristoffer Bodin
|}

==== Mandatfördelning 1970–2022 ====
{{mandattabell_start|län=22|v|s|mp|sd|nyd|22-sjvp|c|l|kd|m}}
{{mandattabell_rad|län=22|valdelt=88,9|kvinnor=9|1970|49|v|2|s|22|mp|0|sd|0|nyd|0|22-sjvp|0|c|13|l|5|kd|1|m|6}}
{{mandattabell_rad|län=22|valdelt=92,3|kvinnor=11|1973|49|v|2|s|22|mp|0|sd|0|nyd|0|22-sjvp|0|c|16|l|3|kd|1|m|5}}
{{mandattabell_rad|län=22|valdelt=92,5|kvinnor=14|1976|49|v|2|s|21|mp|0|sd|0|nyd|0|22-sjvp|0|c|17|l|3|kd|1|m|5}}
{{mandattabell_rad|län=22|valdelt=91,6|kvinnor=14|1979|49|v|3|s|21|mp|0|sd|0|nyd|0|22-sjvp|0|c|15|l|2|kd|1|m|7}}
{{mandattabell_rad|län=22|valdelt=91,7|kvinnor=16|1982|49|v|2|s|22|mp|2|sd|0|nyd|0|22-sjvp|0|c|13|l|1|kd|1|m|8}}
{{mandattabell_rad|län=22|valdelt=89,9|kvinnor=15|1985|49|v|2|s|20|mp|2|sd|0|nyd|0|22-sjvp|0|c|11|l|4|kd|1|m|9}}
{{mandattabell_rad|län=22|valdelt=85,4|kvinnor=16|1988|49|v|3|s|21|mp|3|sd|0|nyd|0|22-sjvp|0|c|10|l|4|kd|1|m|7}}
{{mandattabell_rad|län=22|valdelt=85,8|kvinnor=20|1991|49|v|2|s|18|mp|2|sd|0|nyd|2|22-sjvp|0|c|8|l|4|kd|3|m|10}}
{{mandattabell_rad|län=22|valdelt=86,0|kvinnor=22|1994|49|v|3|s|18|mp|3|sd|0|nyd|0|22-sjvp|6|c|7|l|3|kd|1|m|8}}
{{mandattabell_rad|län=22|valdelt=79,95|kvinnor=22|1998|49|v|5|s|18|mp|3|sd|0|nyd|0|22-sjvp|7|c|5|l|2|kd|2|m|7}}
{{mandattabell_rad|län=22|valdelt=77,13|kvinnor=24|2002|49|v|5|s|20|mp|3|sd|0|nyd|0|22-sjvp|4|c|6|l|4|kd|2|m|5}}
{{mandattabell_rad|län=22|valdelt=79,72|kvinnor=22|2006|49|v|3|s|17|mp|3|sd|0|nyd|0|22-sjvp|6|c|7|l|3|kd|2|m|8}}
{{mandattabell_rad|län=22|valdelt=81,59|kvinnor=20|2010|43|v|3|s|18|mp|3|sd|1|nyd|0|22-sjvp|3|c|4|l|2|kd|1|m|8}}
{{mandattabell_rad|län=22|valdelt=83,29|kvinnor=19|2014|43|v|3|s|19|mp|5|sd|3|nyd|0|22-sjvp|0|c|3|l|2|kd|1|m|7}}
{{mandattabell_rad|län=22|valdelt=85,29|kvinnor=21|2018|43|v|4|s|14|mp|3|sd|5|nyd|0|22-sjvp|0|c|5|l|2|kd|2|m|8}}
{{mandattabell_rad|län=22|valdelt=85,18|kvinnor=19|2022|43|v|3|s|17|mp|3|sd|6|nyd|0|22-sjvp|0|c|4|l|1|kd|2|m|7}}
{{mandattabell_slut}}

=== Nämnder ===
==== Kommunstyrelse ====
{| class="wikitable"
! colspan="3" |Presidium 2022–2026<ref>{{Webbref|titel=Kommunstyrelse 2022-2026 - Förtroendevalda hos oss.|url=https://harnosand.tromanpublik.se/organisation/ea316813-cdbc-42fd-9b36-db382c007dbb|verk=harnosand.tromanpublik.se|hämtdatum=2025-03-15}}</ref>
|-
|Ordförande
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Jonas Bergström
|-
|Förste vice ordförande
| bgcolor="{{partifärg|mp}}"  style="text-align: center; color: white" | MP
|Knapp Britta Thyr
|-
|Andre vice ordförande
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="text-align: center; color: white" | M
|Eva-Clara Viklund
|}

==== Lista över kommunstyrelsens ordförande ====
{{Borgmästarlista WD}}

==== Övriga nämnder ====
{| class="wikitable"
! Nämnd !! colspan="2" | Ordförande
! colspan="2" |Vice ordförande
! colspan="2" |Andre vice ordförande
|-
|Arbetslivsnämnden
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Monica Fällström
| bgcolor="{{partifärg|kd}}"  style="text-align: center; color: white" | KD
|Christina Ögrim
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="text-align: center; color: white" | M
|Ingemar Ljunggren
|-
|Samhällsnämnden
| bgcolor="{{partifärg|mp}}"  style="text-align: center; color: white" | MP
|Helena Elfendal
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Hans Rosengren
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="text-align: center; color: white" | M
|Christian Wasell
|-
|Skolnämnden
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Nina Skyttberg
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|May Andersson
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="text-align: center; color: white" | M
|Karin Andersson
|-
|Socialnämnden
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Krister Mccarthy
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Elisabeth Strömquist
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="text-align: center; color: white" | M
|Margareta Tjärnlund
|-
|Valnämnden
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Sig-Britt Ahl
| bgcolor="{{partifärg|mp}}"  style="text-align: center; color: white" | MP
|Kersti Östensson
| bgcolor="{{partifärg|l}}"  style="text-align: center; color: white" | L
|RosMarie Sandin
|}
Källa:<ref>{{Webbref|titel=Nämnder - Förtroendevalda hos oss.|url=https://harnosand.tromanpublik.se/organisationstyp/9ad867ec-08d8-41d7-87c6-3f71640f3f66|verk=harnosand.tromanpublik.se|hämtdatum=2025-03-15}}</ref>

=== Valresultat ===
{{Partiers starkaste stöd | län=12 | val=kommun
| s | 38,51 | Änget-Murberget | 46,68
| m | 16,04 | Bondsjö-Säbrå | 19,98
| sd | 13,14 | Högsjö | 22,15
| c | 10,22 | Häggdånger | 20,79
| v | 7,76 | Centrum | 11,54
| mp | 6,89 | Brännan | 12,76
| kd | 4,03 | Brunne-Viksjö | 10,08
| l | 3,15 | Norra Härnön | 5,23
}}
Exklusive uppsamlingsdistrikt. Partier som fått mer än en procent av rösterna i minst ett valdistrikt redovisas. Övriga är Lokal Framtid.

==Ekonomi och infrastruktur==
===Näringsliv===
Sedan gammalt är centralorten Härnösand regionens administrativa och kulturella centrum, vilket speglas i kommunens näringslivsstruktur.<ref name=":0" />

Av kommunens arbetstillfällen fanns, i början av 2020-talet, 80 procent inom [[Tjänstesektor|tjänstenäringarna]], medan [[tillverkningsindustri]]n stod för knappt fem procent. Förutom kommunen själva återfanns de större arbetsgivarna [[Region Västernorrland]] med bland annat [[Härnösands sjukhus]] och staten. Även delar av [[Mittuniversitetet]] finns i kommunen.<ref name=":0">{{Webbref|titel=Härnösand - Uppslagsverk - NE.se|url=https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/h%C3%A4rn%C3%B6sand-(kommun-ingress)|verk=www.ne.se|hämtdatum=2022-11-10}}</ref>

====Industri====
Bland tidiga industrier i området hittas Kempe-familjens varv "Nya varvet", detta lades dock ner 1860. Samma år startades Hernösands Ångsågs Aktiebolag som verkade fram till 1926. År 1862 öppnades [[Hernö Bryggeri]] som hade verksamhet fram till 1973 då bryggeriet stängde.<ref name=":1">{{Webbref|titel=Kommuner i siffror|url=https://kommunsiffror.scb.se/?id1=2482&id2=null|verk=kommunsiffror.scb.se|hämtdatum=2022-08-24}}</ref>

År 1903 etablerade sig den finska cigarettillverkaren [[Strengbergs tobaksfabrik|Strengberg]] i området som nu utgör kommunen.<ref name=":2"/> Nästa stora industrietablering var 1967 då den amerikanska grafitindustrin amerikanska [[Great Lakes Carbon]] (GLC) öppnade.<ref name=":3">{{Webbref|titel=1950-2000|url=https://harnosand.se/kommun--styrning/kommunfakta/harnosands-historia/1950-2000.html|verk=harnosand.se|hämtdatum=2022-11-10|språk=sv}}</ref>

====Tjänster====
År 1788 öppnade det gamla lasarettet i Härnösand.<ref name=":3" /> [[Länsstyrelsen i Västernorrlands län|Länsstyrelsen]] flyttade in i [[Landstatshuset, Härnösand|Landstatshuset]] vid Nybrogatan 1910. [[Vanföreanstalten i Härnösand]] öppnade 1931. År 1942 förlades kustartilleridetachementet i Härnösand.<ref name=":2" /> Administrationen vid lasarettet utökades och 1967 började ett nytt kanslihus  byggas. 10 år senare öppnades en ny högskola i kommunen. Efter en ombyggnad av gamla Vanföreanstalten förlades [[Landsarkivet i Härnösand]] där.<ref name=":3" />

===Infrastruktur===
====Transporter====
[[fil:Högakustenbron 12 juli 2024 Bild 5.jpg|mini|Högakustenbron sommaren 2024]]
Från söder mot norr genomkorsas kommunen av [[E4]]. [[Länsväg 331]] sträcker sig i nord-sydlig riktning i kommunens västra delar. År 1997 invigdes [[Högakustenbron]]. Kommunen har gjort stora satsningar på kollektivtrafik och anses vara den första kommunen i Sverige med en helt fossilfri fordonsflotta för allmänna kommunikationer.

Den 12 december 1893 stod kommunens första järnväg klar, sträckan [[Härnösand-Sollefteå Järnväg|Härnösand–Sollefteå.]]<ref name=":1" /> År 1925 stod även [[järnvägen Härnösand–Njurunda]] klar.<ref name=":2">{{Webbref|titel=1900-1950|url=https://harnosand.se/kommun--styrning/kommunfakta/harnosands-historia/1900-1950.html|verk=harnosand.se|hämtdatum=2022-11-10|språk=sv}}</ref> Det dröjde dock till 1958 innan första elektriskt drivna tågsetet kom till Härnösand.<ref name=":3" /> Sträckan Härnösand–Sollefteå ([[Ådalsbanan]]) trafikeras numer av [[SJ AB|SJ]]:s fjärrtåg och [[Norrtåg]]s regionaltåg mellan [[Sundsvall]] och [[Umeå]].

År 1855 var kanalbygget mellan Norra och Södra sundet färdigt.<ref name=":1" /> Djuphamnen uppfördes åren 1935–1936.<ref name=":2" />

==== Utbildning ====
Sedan grundandet av [[Härnösands gymnasium]] har lärandet stått i centrum för staden, som idag bland annat utbildar elever vid [[Kapellsbergs musikskola]] och [[Mittuniversitetet]].

==Befolkning==
===Demografi===
====Befolkningsutveckling====
Kommunen har {{formatnum:{{Stat/Sverige/Kommuner/Befolkning|Härnösands kommun}}}} invånare ({{date|{{Stat/Sverige/Kommuner/Befolkning|datum}}}}), vilket placerar den på [[Lista över Sveriges kommuner|{{ordningstal|{{Stat/Sverige/Kommuner/Befolkning rank|Härnösands kommun}}}}]] plats avseende folkmängd bland [[Sverige]]s kommuner.

{{Befolkningsutveckling2
| namn = Härnösands kommun
| fotnot =
| ref = <ref>{{webbref|url=http://www.ssd.scb.se/databaser/makro/SubTable.asp?yp=tansss&xu=C9233001&omradekod=BE&huvudtabell=BefolkningNy&omradetext=Befolkning&tabelltext=Folkm%E4ngden+efter+region%2C+civilst%E5nd%2C+%E5lder+och+k%F6n%2E+%C5r&preskat=O&prodid=BE0101&starttid=1970&stopptid=2010&Fromwhere=M&lang=1&langdb=1 |titel=SCB - Folkmängd efter region och tid.}}</ref>
| inv2020 = 25114
| inv2015 = 25066
| inv2010 = 24611
| inv2005 = 25227
| inv2000 = 25493
| inv1995 = 27326
| inv1990 = 27446
| inv1985 = 27338
| inv1980 = 27756
| inv1975 = 27051
| inv1970 = 26953
}}

==== Utländsk bakgrund ====
Den 31 december 2014 utgjorde antalet invånare med [[utländsk bakgrund]] (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar) 3 153, eller 12,74 % av befolkningen (hela befolkningen: 24 755 den 31 december 2014).<ref>[http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0101__BE0101Q/UtlSvBakgTot/?rxid=f7123122-a545-4e42-922d-ffb043413f6d Antal personer med utländsk eller svensk bakgrund (fin indelning) efter region, ålder i tioårsklasser och kön. År 2002 - 2014] {{Wayback|url=http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0101__BE0101Q/UtlSvBakgTot/?rxid=f7123122-a545-4e42-922d-ffb043413f6d |date=20161112114817 }} (Läst 6 december 2015)</ref>

==== Invånare efter de vanligaste födelseländerna ====
Den 31 december 2014 utgjorde folkmängden i Härnösands kommun 24 755 personer. Av dessa var 2 746 personer (11,1 %) födda i ett annat land än Sverige. I denna tabell har de nordiska länderna samt de 12 länder med flest antal utrikes födda (i hela riket) tagits med. En person som inte kommer från något av de här 17 länderna har istället av Statistiska centralbyrån förts till den [[världsdel]] som deras födelseland tillhör.<ref name="Scbfödelseland">[http://www.scb.se/Statistik/BE/BE0101/2014A01J/BE0101-Utrikes-fodda-kom-fland.xlsx Statistiska centralbyrån: Utrikes födda efter län, kommun och födelseland 31 december 2014] {{Wayback|url=http://www.scb.se/Statistik/BE/BE0101/2014A01J/BE0101-Utrikes-fodda-kom-fland.xlsx |date=20150512021004 }} (XLS-fil) Läst 18 januari 2016</ref>
{| class="wikitable collapsible collapsed"
! colspan=3|  Födelseland<ref name="Scbfödelseland"/>
|-
| colspan=3|  ''31 december 2014''
|-
| 1 || {{Flaggbild2|Sverige}} || align=right | {{formatnum:22009}}
|-
| 2 || [[Afrika]]: Övriga länder || align=right | 501
|-
| 3 || {{Flaggbild2|Syrien}} || align=right | 326
|-
| 4 || {{Flaggbild2|Finland}} || align=right | 285
|-
| 5 || [[Asien]]: Övriga länder || align=right | 250
|-
| 6 || {{Flaggbild2|Europeiska unionen}}: Övriga länder || align=right | 207
|-
| 7 || {{Flaggbild2|Afghanistan}} || align=right | 163
|-
| 8 || {{Flaggbild2|Somalia}} || align=right | 144
|-
| 9 || {{Flaggbild2|Irak}} || align=right | 136
|-
| 10 || {{Flaggbild2|Iran}} || align=right | 95
|-
| 11 || [[Europa]] utom EU: Övriga länder || align=right | 94
|-
| 12 || {{Flaggbild2|Norge}} || align=right | 83
|-
| 13 || {{Flaggbild2|Thailand}} || align=right | 80
|-
| 14 || {{Flaggbild2|Tyskland}} || align=right | 61
|-
| 15 || [[Nordamerika]] || align=right | 55
|-
| 15 || {{Flaggbild2|Polen}} || align=right | 55
|-
| 17 || [[Sydamerika]] || align=right | 52
|-
| 18 || {{Flaggbild|Jugoslavien}}/{{Flaggbild|Jugoslavien|förbundsrepubliken}}
[[SFR Jugoslavien]]/[[Förbundsrepubliken Jugoslavien|FR Jugoslavien]]|| align=right | 36
|-
| 19 || {{Flaggbild2|Kina}} || align=right | 34
|-
| 20 || {{Flaggbild2|Bosnien och Hercegovina}} || align=right | 23
|-
| 21 || {{Flaggbild2|Danmark}} || align=right | 23
|-
| 22 || {{Flaggbild2|Turkiet}} || align=right | 13
|-
| 23 || {{Flaggbild2|Sovjetunionen}} || align=right | 11
|-
| 24 || Okänt födelseland || align=right | 8
|-
| 25 || {{Flaggbild2|Island}} || align=right | 6
|-
| 26 || [[Oceanien]] || align=right | 5
|}

==Kultur==
===Kulturarv===
{{Se även|Lista över fornlämningar i Härnösands kommun}}
År 2022 fanns nio [[Lista över byggnadsminnen i Västernorrlands län#Härnösands kommun|byggnadsminnen i kommunen]]. Bland dessa [[Hemsö fästning]],<ref name=":4">{{Webbref|titel=Byggnadsminnen|url=https://www.lansstyrelsen.se/vasternorrland/samhalle/kulturmiljo/byggnadsminnen.html|verk=www.lansstyrelsen.se|hämtdatum=2022-11-11|språk=sv}}</ref> en av "Sveriges viktigaste [[Kustförsvar|kustförsvarsanläggningar]] under [[Kalla kriget|Kalla Kriget]]". Fästningen bemannades med 320 personer<ref>{{Webbref|titel=Hemsö Fästning|url=https://www.hogakusten.com/sv/hemso-fastning|verk=Höga Kusten|hämtdatum=2022-11-11|språk=sv}}</ref> och var i militär drift fram till 1987. Den stängdes slutgiltigt 1989. Hemsö fästning är beläget på [[Storråberget]], i ett område som i århundraden varit av stor strategisk betydelse för landets försvar.<ref>{{Webbref|titel=Hemsö fästning|url=https://www.sfv.se/vara-fastigheter/sok/sverige/vasternorrlands-lan/hemso-fastning/|verk=SFV|hämtdatum=2022-11-11|språk=sv|utgivare=Statens fastighetsverk (SFV)}}</ref> Ett annat exempel på byggnadsminnen är [[Landsarkivet i Härnösand|Före detta landsarkivet]] och [[Gamla landstatshuset]].<ref name=":4" />

=== Kommunvapen ===
Blasonering: ''I silverfält en svart bäver med en svart gädda i munnen''.

Redan i [[Härnösands stad]]s privilegiebrev från 1586 fastställdes av kung [[Johan III]] att dess sigill skall bestå av "en Suart bäffuer medh en giedda i munnen". Någon motivering gavs inte till valet av vapen, men bävern var ett vanligt djur i trakten och fisk var en viktig resurs.<ref>Örjan Öberg, "399 år sedan bävern kom till Härnösand [...] men den hämtades från Medelpad" i ''Bävernytt'' nr 32, 2005.{{webbref |url=http://www.harnoforskare.se/bafvernytt_032/bn_032.pdf |titel=Arkiverade kopian |hämtdatum=2011-08-13 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20100811140646/http://www.harnoforskare.se/bafvernytt_032/bn_032.pdf |arkivdatum=2010-08-11 }} s. 1, 21–23</ref> År 1931 fastställdes vapnen för staden av [[Kungl Maj:t]]. Efter kommunbildningen fanns tre vapen, förutom stadens även [[Högsjö landskommun|Högsjös]] och [[Säbrå landskommun|Säbrå]]s. Den nya kommunen valde den namngivande enhetens vapen. Detta registrerades dock inte i [[Patent- och registreringsverket|PRV]] förrän 1989.

<gallery>
Högsjö landskommuns vapen.png|[[Högsjö landskommun]]
(1963–1968)
Säbrå vapen.svg|[[Säbrå landskommun]]
(1952–1968)
</gallery>

==Se även==
*[[:Kategori:Personer från Härnösands kommun|Personer med anknytning till Härnösands kommun]]

== Källor ==
<references/>

==Externa länkar==
*{{commonscat|Härnösand Municipality}}

{{Härnösands kommun|state=uncollapsed}}
{{Västernorrlands län}}

[[Kategori:Sveriges kommuner]]
[[Kategori:Härnösands kommun| ]]

title: Befolkning, areal

- därav land: 1 058,27 kvadratkilometer

- därav vatten: 880,53 kvadratkilometer

Bef.täthet: 23,13 inv./km² (land)

title: Läge

Läge: · Kommunen i länet.

Utsträckning: SCB:s kartsök

title: Domkretstillhörighet

Domkrets: Ångermanlands domkrets (2002-02-25–) · Härnösands domsaga (–2002-02-25)

title: Om förvaltningen

Webbplats: Officiell webbplats

title: Koder och länkar

Statistik: Kommunen i siffror (SCB)

Koder och länkar: Redigera Wikidata


text:
# Diaphorodoris lirulatocauda
Diaphorodoris lirulatocauda är en snäckart som beskrevs av Sandra V. Millen 1985. Diaphorodoris lirulatocauda ingår i släktet Diaphorodoris och familjen Onchidorididae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Diaphorodoris lirulatocauda

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|snäck|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Diaphorodoris lirulatocauda''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Blötdjur]]
| phylum = Mollusca
| classis_sv = [[Snäckor]]
| classis = Gastropoda
| ordo_sv = [[Nakensnäckor]]
| ordo = Nudibranchia
| familia_sv =
| familia = [[Onchidorididae]]
| genus_sv =
| genus = [[Diaphorodoris]]
| species_sv =
| species = '''Diaphorodoris lirulatocauda'''
| taxon = Diaphorodoris lirulatocauda
| taxon_authority = [[Sandra V. Millen|Millen]], 1985
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Diaphorodoris lirulatocauda'''''<ref name = "col3"/><ref name = "col418"/> är en [[snäckor|snäck]]art som beskrevs av [[Sandra V. Millen]] 1985. ''Diaphorodoris lirulatocauda'' ingår i [[släkte]]t ''[[Diaphorodoris]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Onchidorididae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/diaphorodoris+lirulatocauda/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col3">(1996) , database, NODC Taxonomic Code</ref>
<ref name = "col418">Turgeon, D. D., J. F. Quinn, Jr., A. E. Bogan, E. V. Coan, F. G. Hochberg, W. G. Lyons, et al. (1998) Common and scientific names of aquatic invertebrates from the United States and Canada: Mollusks, 2nd ed., American Fisheries Society Special Publication 26</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Nakensnäckor]]
[[Kategori:Diaphorodoris|lirulatocauda]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Blötdjur · Mollusca

Klass: Snäckor · Gastropoda

Ordning: Nakensnäckor · Nudibranchia

Familj: Onchidorididae

Släkte: Diaphorodoris

Art: Diaphorodoris lirulatocauda

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Millen, 1985


text:
# Olaf Glosimodt
Olaf Olafsen Glosimodt, född den 13 juli 1821 i Silgjords socken i Telemarken, död den 12 december 1897 i Köpenhamn, var en norsk bildhuggare.
Glosimodt visade redan som ung stor färdighet i träskärarekonsten, kom sedermera till "Tegneskolen" i Kristiania och begav sig därefter till Köpenhamn, där han blev elev vid konstakademien och där han var bosatt till sin död. Där gjorde han raska framsteg och vann flera prismedaljer. Sedan han en tid arbetat i Bissens ateljé, företog han med offentligt understöd en studieresa till Italien. Utom ett stort antal porträttmedaljonger i marmor, buxbom och elfenben, bland vilka märks  ett basreliefporträtt av A. Munch, utförde Glosimodt statyn Sæterjenten, flera statyetter (bland annat av Kristian IV) och porträttbyster. I det norska nationalgalleriet är han representerad genom två byster, den ena av grevve H. Wedel-Jarlsberg, den andra av målaren A. Tidemand. År 1859 tillbragte han någon tid i Düsseldorf, sysselsatt med en byst av målaren Hans Gude.

title: Olaf Glosimodt

wikitext:
'''Olaf Olafsen Glosimodt''', född den [[13 juli]] [[1821]] i [[Seljord|Silgjords socken]] i [[Telemarken]], död den [[12 december]] [[1897]] i [[Köpenhamn]],<ref>[https://nbl.snl.no/Olaf_Glosimodt Olaf Glosimodt] i ''[[Norsk Biografisk Leksikon]]''</ref><ref>[https://nkl.snl.no/Olaf_Olafsen_Glosimodt Olaf Olafsen Glosimodt] i ''[[Norsk kunstnerleksikon]]''</ref> var en norsk [[bildhuggare]].

Glosimodt visade redan som ung stor färdighet i träskärarekonsten, kom sedermera till "[[Tegneskolen]]" i [[Kristiania]] och begav sig därefter till [[Köpenhamn]], där han blev elev vid [[Danska konstakademien|konstakademien]] och där han var bosatt till sin död. Där gjorde han raska framsteg och vann flera prismedaljer. Sedan han en tid arbetat i [[Bissen]]s [[ateljé]], företog han med offentligt understöd en studieresa till [[Italien]]. Utom ett stort antal porträttmedaljonger i [[marmor]], [[buxbom]] och [[elfenben]], bland vilka märks  ett basreliefporträtt av A. Munch, utförde Glosimodt statyn ''Sæterjenten'', flera [[statyett]]er (bland annat av [[Kristian IV]]) och [[porträtt]][[byster]]. I det [[norska nationalgalleriet]] är han representerad genom två byster, den ena av grevve H. Wedel-Jarlsberg, den andra av målaren A. Tidemand. År 1859 tillbragte han någon tid i [[Düsseldorf]], sysselsatt med en byst av målaren [[Hans Gude]].

== Källor ==
* {{runeberg.org|nfae|0656.html Glosimodt, Olaf Olafsen}}
* {{runeberg.org|nfbi|0695.html Glosimodt, Olaf Olafsen}}
* {{runeberg.org|eurkonst|0181.html Glosimot, Olaf Olafsen}}

=== Noter ===
<references/>

{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Glosimodt, Olaf Olafsen}}

[[Kategori:Norska skulptörer under 1800-talet]]
[[Kategori:Personer från Seljords kommun]]
[[Kategori:Födda 1821]]
[[Kategori:Avlidna 1897]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Ugglan]]


text:
# Echinochloa turneriana
Echinochloa turneriana är en gräsart som först beskrevs av Karel Domin, och fick sitt nu gällande namn av John McConnell Black. Echinochloa turneriana ingår i släktet hönshirser, och familjen gräs. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Echinochloa turneriana

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|gräs|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Echinochloa turneriana''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Gräsordningen]]
| ordo = Poales
| familia_sv = [[Gräs]]
| familia = Poaceae
| genus_sv = [[Hönshirser]]
| genus = Echinochloa
| species_sv =
| species = '''Echinochloa turneriana'''
| taxon = Echinochloa turneriana
| taxon_authority = ([[Karel Domin|Domin]]) [[John McConnell Black|J.M.Black]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Panicum turnerianum'' <small>[[Karel Domin|Domin]]</small>
}}

'''''Echinochloa turneriana'''''<ref name = "C132"/> är en [[gräs]]art som först beskrevs av [[Karel Domin]], och fick sitt nu gällande namn av [[John McConnell Black]]. ''Echinochloa turneriana'' ingår i [[släkte]]t [[Echinochloa|hönshirser]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[gräs]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9786331|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">J.M.Black, 1943 ''In: Fl. S. Austral. , ed. 2, 1: 72''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Echinochloa turneriana|''Echinochloa turneriana''}}

[[Kategori:Hönshirser]]
[[Kategori:Echinochloa|turneriana]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Gräsordningen · Poales

Familj: Gräs · Poaceae

Släkte: Hönshirser · Echinochloa

Art: Echinochloa turneriana

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Echinochloa turneriana

Auktor: (Domin) J.M.Black

title: Synonymer

Synonymer: Panicum turnerianum Domin


text:
# Väderstads socken
Väderstads socken (traditionellt uttal Värsta [væːʂʈa]) i Östergötland  ingick i Göstrings härad, ingår sedan 1971 i Mjölby kommun och motsvarar från 2016 Väderstads distrikt.
Socknens areal är 43,19 kvadratkilometer, varav 42,11 land. År 2000 fanns här 903 invånare. Tätorten  Väderstad med sockenkyrkan Väderstads kyrka ligger i denna socken.

## Administrativ historik
Väderstads socken har medeltida ursprung.
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Väderstads församling och för de borgerliga frågorna till Väderstads landskommun.  Väderstad införlivade Harstads socken år 1892. Landskommunen inkorporerades 1952 i Folkunga landskommun och ingår sedan 1971 i Mjölby kommun. Församlingen utökades 2006. Fastigheten Hyngnestad skattegård 1:9 överfördes 1984 till i Hovs socken (församling).
1 januari 2016 inrättades distriktet Väderstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.
Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Andra livgrenadjärregementet, Skenninge kompani.

## Geografi
Väderstads socken ligger väster om Mjölby, sydost om Tåkern. Socknen är slättbygd med kuperad skogsbygd i söder.

## Fornlämningar
Kända från socknen är stensättningar från bronsåldern samt sex gravfält och 30 kilometer av stensträngar från järnåldern. Sju runristningar är antecknade härifrån.

## Namnet
Namnet (1368 Wederstadha) kommer från kyrkbyn. Förleden kan vara vädur, 'bagge' eventuellt använt som mans(bi)namn. Efterleden är sta(d), 'ställe'.

## Gårdar
Gårdar i Väderstads socken.
| Gårdar    | Mantal |
| --------- | ------ |
| Blackstad | 4      |
| Karleby   | 2      |
| Lundby    | 4      |
| Nyble     | 1      |
| Ryd       | 1/2    |
| Sockendal | 2 3/4  |
| Valby     | 3      |
| Vallsberg | 3 1/8  |
| Vistad    | 4 1/2  |
| Väderstad | 3      |

## Befolkningsutveckling
| Befolkningsutvecklingen i Väderstads socken 1750–1850                                                    | Befolkningsutvecklingen i Väderstads socken 1750–1850 | Befolkningsutvecklingen i Väderstads socken 1750–1850 | Befolkningsutvecklingen i Väderstads socken 1750–1850 | Befolkningsutvecklingen i Väderstads socken 1750–1850 |
| -------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------- |
|                                                                                |                                                       |                                                       |                                                       |                                                       |
| År                                                                                |                                                       |                                                       | Folkmängd                                             |                                                       |
| 1750                                                                                | 1750                                                  |                                                       | 512                                                   |                                                       |
| 1760                                                                                | 1760                                                  |                                                       | 589                                                   |                                                       |
| 1769                                                                                | 1769                                                  |                                                       | 580                                                   |                                                       |
| 1780                                                                                | 1780                                                  |                                                       | 565                                                   |                                                       |
| 1790                                                                                | 1790                                                  |                                                       | 544                                                   |                                                       |
| 1800                                                                                | 1800                                                  |                                                       | 587                                                   |                                                       |
| 1810                                                                                | 1810                                                  |                                                       | 551                                                   |                                                       |
| 1820                                                                                | 1820                                                  |                                                       | 576                                                   |                                                       |
| 1830                                                                                | 1830                                                  |                                                       | 607                                                   |                                                       |
| 1840                                                                                | 1840                                                  |                                                       | 661                                                   |                                                       |
| 1850                                                                                | 1850                                                  |                                                       | 702                                                   |                                                       |
| Anm: Källor: Umeå universitet - Tabellverket 1749-1859, Demografiska databasen, CEDAR, Umeå universitet. |                                                       |                                                       |                                                       |                                                       |

### Fotnoter
1. ↑  ”Arkivpost för ortnamnet Väderstad” (pdf, ID 3651415). Institutet för språk och folkminnen. 1899. http://ortnamnsregistret.isof.se/place-name-basis/3651415/pdf. Läst 30 april 2023.
2. ↑  ”Arkivpost för ortnamnet Väderstad” (pdf, ID 3651433). Institutet för språk och folkminnen. 1915. http://ortnamnsregistret.isof.se/place-name-basis/3651433/pdf. Läst 30 april 2023.
3. 1 2  Svensk Uppslagsbok andra upplagan 1947–1955: Väderstad socken
4. 1 2  Harlén, Hans; Harlén Eivy (2003). Sverige från A till Ö: geografisk-historisk uppslagsbok. Stockholm: Kommentus. Libris 9337075. ISBN 91-7345-139-8
5. ↑  ”Församlingar”. Statistiska centralbyrån. https://www.scb.se/hitta-statistik/regional-statistik-och-kartor/regionala-indelningar/forsamlingar/. Läst 30 december 2022.
6. ↑  Administrativ historik för Väderstad socken (Klicka på församlingsposten). Källa: Nationella arkivdatabasen, Riksarkivet.
7. 1 2  Sjögren, Otto (1931). Sverige geografisk beskrivning del 2 Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar och Gotlands län. Stockholm: Wahlström & Widstrand. Libris 9939
8. 1 2  Nationalencyklopedin
9. ↑  Fornlämningar, Statens historiska museum: Väderstads socken
10. ↑  Fornminnesregistret, Riksantikvarieämbetet: Väderstads socken Fornminnen i socknen erhålls på kartan genom att skriva in sockennamn (utan "socken") i "Ange geografiskt område"
11. ↑  Mats Wahlberg, red (2003). Svenskt ortnamnslexikon. Uppsala: Institutet för språk och folkminnen. Libris 8998039. ISBN 91-7229-020-X. https://isof.diva-portal.org/smash/get/diva2:1175717/FULLTEXT02.pdf

title: Väderstads socken

wikitext:
{{faktamall socken WD}}
'''Väderstads socken''' (traditionellt uttal ''Värsta'' {{IPA-uttal|væːʂʈa}}<ref>{{Arkivpost-Isof|namn=Väderstad|id=3651415 |år=1899|hämtdatum=30 april 2023}}</ref><ref>{{Arkivpost-Isof|namn=Väderstad|id=3651433  |år=1915|hämtdatum=30 april 2023}}</ref>) i [[Östergötland]]  ingick i [[Göstrings härad]], ingår sedan 1971 i [[Mjölby kommun]] och motsvarar från 2016 [[Väderstads distrikt]].

Socknens areal är 43,19 [[kvadratkilometer]], varav 42,11 land.<ref name="Svensk uppslagsbok">{{Sn-SU|socken=Väderstad}}</ref> År 2000 fanns här 903 invånare.<ref name= "Harlen">{{Bokref/Sverige från A till Ö}}</ref> Tätorten  [[Väderstad]] med sockenkyrkan [[Väderstads kyrka]] ligger i denna socken.

==Administrativ historik==
Väderstads socken har medeltida ursprung.

Vid [[kommunreformen 1862]] övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till [[Väderstads församling]] och för de borgerliga frågorna till [[Väderstads landskommun]].  Väderstad införlivade [[Harstads socken]] år [[1892]]. Landskommunen inkorporerades 1952 i [[Folkunga landskommun]] och ingår sedan 1971 i Mjölby kommun.<ref name= "Harlen"/> Församlingen utökades 2006.<ref>{{Fs-RSV2}}</ref> Fastigheten Hyngnestad skattegård 1:9 överfördes 1984 till i [[hovs socken, Östergötland|Hovs socken (församling)]].

1 januari 2016 inrättades [[sveriges distrikt|distriktet]] Väderstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma [[fögderi]]er och [[domsaga|domsagor]] som socknens härader.  De [[Indelt soldat|indelta soldaterna]] tillhörde  [[Andra livgrenadjärregementet]], Skenninge kompani.<ref>{{Sn-NAD-ort|socken=Väderstad}}</ref>

==Geografi==
Väderstads socken ligger väster om [[Mjölby]], sydost om [[Tåkern]]. Socknen är slättbygd med kuperad skogsbygd i söder.<ref name="geogr">{{Bokref/Sverige geografisk beskrivning del 2}}</ref><ref name="NE">[[Nationalencyklopedin]]</ref><ref name="Svensk uppslagsbok"/>

==Fornlämningar==
Kända från socknen är [[stensättning]]ar från [[bronsåldern]] samt sex gravfält och 30 kilometer av [[stensträng]]ar från [[järnåldern]]. Sju [[runristning]]ar är antecknade härifrån.<ref name="geogr"/><ref name="NE"/><ref>{{Sn-Hm|snkod=0530}}</ref><ref>{{Sn-RAÄ|snkod=530|lan=%C3%96g}}</ref>

==Namnet==
Namnet (1368 ''Wederstadha'') kommer från kyrkbyn. Förleden kan vara ''[[får|vädur]]'', 'bagge' eventuellt använt som mans(bi)namn. Efterleden är [[Ortnamnsändelser_i_Sverige#-sta|''sta(d)'']], 'ställe'.<ref>{{Bokref/Svenskt ortnamnslexikon/2003}}</ref>

==Gårdar==
Gårdar i Väderstads socken.
{| class="wikitable"
|-
! Gårdar !! Mantal
|-
| Blackstad || 4
|-
| Karleby || 2
|-
| Lundby || 4
|-
| Nyble || 1
|-
| Ryd || 1/2
|-
| Sockendal || 2 3/4
|-
| Valby || 3
|-
| Vallsberg || 3 1/8
|-
| Vistad || 4 1/2
|-
| Väderstad || 3
|-
|}

== Befolkningsutveckling ==
{{Befolkningsutveckling2|name=|från=1750|inv1750=512|inv1760=589|inv1769=580|inv1780=565|inv1790=544|inv1800=587|inv1810=551|inv1820=576|inv1830=607|inv1840=661|inv1850=702|inv1860=|inv1870=|inv1880=|inv1890=|inv1900=|inv1910=|inv1920=|inv1930=|inv1940=|inv1950=|inv1960=|inv1970=|inv1980=|inv1990=|fotnot=Källor: [http://rystad.ddb.umu.se:8080/Tabellverket/Tabverk Umeå universitet - Tabellverket 1749-1859], [https://dx.doi.org/10.17197/folknetdb_v01 Demografiska databasen, CEDAR, Umeå universitet].}}

==Se även==
*[[Väderstads församling]]
*[[Lista över fasta fornminnen i Mjölby kommun#Väderstad]]

==Referenser==

===Fotnoter===
<references/>
==Vidare läsning==
*Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 5 Hermes 1948 [http://libris.kb.se/bib/1441670 libris]
*Väderstad under 1900-talet. Utgiven av Väderstads hembygdsförening 2005. {{ISBN|91-631-7517-7}} [http://libris.kb.se/bib/10087673 libris]
*[https://runeberg.org/osterlex/2/0380.html Historiskt, geografiskt och statistiskt lexikon öfver Östergötland /]
==Externa länkar==
*{{Sn-Rosenberg|band=2|sidnr=1071}}
*{{Sn-NAD|socken=Väderstad}}
*{{Sn-Dm|socken=Väderstad+socken}}
*[http://www.visitvaderstad.se/v%C3%A4derstad-hembygdsf%C3%B6rening-3162726 Väderstads hembygdsförening]

[[Kategori:Indelningar i Mjölby kommun]]
[[Kategori:Socknar i Göstrings härad]]

title: Karta

Karta: Väderstads sockens läge i Östergötlands län.

title: Koder, länkar

Namn (ISOF): lista

Kulturnav: länk

Hembygds- · portalen: Väderstads distrikt

Koder, länkar: Redigera Wikidata


text:
# Mycalesis sadona
Mycalesis sadona är en fjärilsart som beskrevs av Robert Christopher Tytler 1939. Mycalesis sadona ingår i släktet Mycalesis och familjen praktfjärilar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Mycalesis sadona

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Mycalesis sadona''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Praktfjärilar]]
| familia = Nymphalidae
| genus_sv =
| genus = [[Mycalesis]]
| species_sv =
| species = '''Mycalesis sadona'''
| taxon = Mycalesis sadona
| taxon_authority = [[Robert Christopher Tytler|Tytler]] 1939
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Papilionoidea
| superfamilia_sv = [[Äkta dagfjärilar]]
| synonyms =
}}

'''''Mycalesis sadona'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Robert Christopher Tytler]] 1939. ''Mycalesis sadona'' ingår i [[släkte]]t ''[[Mycalesis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[praktfjärilar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/mycalesis+sadona/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Praktfjärilar]]
[[Kategori:Mycalesis|sadona]]

title: Systematik

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Äkta dagfjärilar · Papilionoidea

Familj: Praktfjärilar · Nymphalidae

Släkte: Mycalesis

Art: Mycalesis sadona

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Tytler 1939


text:
# Alexandra Volkonskaja
Alexandra Nikolajevna Volkonskaja, född 1757, död 1835 (n.s.), var en rysk hovfunktionär.
Hon var dotter till furst Nikolaj Repnin och Natalya Alexandrovna Kurakina och gifte sig 1778 med furst Grigory Semyonovich Volkonsky. Hennes son deltog i decembristupproret och förvisades till Sibirien.
Hon beskrivs som en dominant och pliktdominerad personlighet. Hennes make var guvernör i Orenburg 1803–1817, medan hon föredrog att leva vid hovet: efter att hon 1824 blev änka bodde hon permanent i själva palatset. Hon var hovmästarinna för de tre storfurstinnornas hovstat 1808–1834 och figurerade ofta i offentliga sammanhang. Hennes långa hovtjänst gjorde att hon kom att behandlas ungefär som en familjemedlem av tsarfamiljen. Volkonskaya ägnade sitt liv åt sin karriär vid hovet, och omnämns som sådan i samtida hovmemoarer.

title: Alexandra Volkonskaja

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}
'''Alexandra Nikolajevna Volkonskaja''', född [[1757]], död [[1835]] ([[n.s.]]), var en rysk hovfunktionär.<ref>Кавалеры Ордена Св. Екатерины // Список кавалерам российский императорских и царских орденов за 1849 год. Часть I. — Санкт-Петербург: Типография II отделения Собственной Его Императорского Величества канцелярии, 1850.
</ref>

Hon var dotter till furst [[Nikolaj Repnin]] och Natalya Alexandrovna Kurakina och gifte sig 1778 med furst Grigory Semyonovich Volkonsky. Hennes son deltog i [[decembristupproret]] och förvisades till [[Sibirien]].

Hon beskrivs som en dominant och pliktdominerad personlighet. Hennes make var guvernör i [[Orenburg]] 1803–1817, medan hon föredrog att leva vid hovet: efter att hon 1824 blev änka bodde hon permanent i själva palatset. Hon var hovmästarinna för de tre storfurstinnornas hovstat 1808–1834 och figurerade ofta i offentliga sammanhang. Hennes långa hovtjänst gjorde att hon kom att behandlas ungefär som en familjemedlem av tsarfamiljen. Volkonskaya ägnade sitt liv åt sin karriär vid hovet, och omnämns som sådan i samtida hovmemoarer.

==Referenser==
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Volkonskaya, Alexandra Nikolaevna}}

[[Kategori:Födda 1757]]
[[Kategori:Avlidna 1835]]
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Ryska hovdamer]]
[[Kategori:Hovmästarinnor]]
[[Kategori:Personer i Ryssland under 1800-talet]]

Död: 23 december 1834 (g.s.) (77 år) · Sankt Petersburg

Medborgare i: Kejsardömet Ryssland

Make: Grigorij Volkonskij

Barn: Sofya Grigoryevna Volkonskaya (f. 1785) · Sergej Volkonskij (f. 1788)

Föräldrar: Nikolaj Repnin · Natalja Kurakina


text:
# Phylicia George
Phylicia George, född 16 november 1987, är en friidrottare från Kanada. Hon deltog vid olympiska sommarspelen 2012, olympiska sommarspelen 2012 och olympiska vinterspelen 2018.

title: Phylicia George

wikitext:
{{faktamall biografi WD
| namn             =
| bild             =
| alt              =
| bildtext         =
| födelsenamn      =
| födelsedatum     =
| födelseort       =
| dödsdatum        =
| dödsort          =
| begravningsplats =
| medborgarskap    =
| utbildad vid     =
| yrke             =
| ämbete           =
| arbetsgivare     =
| noterbara_verk   =
| parti            =
| make             =
| barn             =
| föräldrar        =
| andra_namn       =
}}
'''Phylicia George''', född [[16 november]] [[1987]], är en [[friidrottare]] från [[Kanada]]. Hon deltog vid [[olympiska sommarspelen 2012]], [[olympiska sommarspelen 2012]] och [[olympiska vinterspelen 2018]].

== Referenser ==
<references/>

{{STANDARDSORTERING:George, Phylicia}}

[[Kategori:Födda 1987]]
[[Kategori:Kanadensiska friidrottare]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Kanada]]
[[Kategori:Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2012]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Kanada]]
[[Kategori:Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2016]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska vinterspelen 2018 från Kanada]]
[[Kategori:Tävlande i bob vid olympiska vinterspelen 2018]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Kvinnor]]

Född: 16 november 1987 (37 år) · Scarborough, Kanada

Medborgare i: Kanada

Utbildad vid: University of Connecticut · Father Michael McGivney Catholic Academy

Sysselsättning: Friidrottare, bobåkare


text:
# Apolysis divisus
Apolysis divisus är en tvåvingeart som först beskrevs av Axel Leonard Melander 1946.  Apolysis divisus ingår i släktet Apolysis och familjen svävflugor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Apolysis divisus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Apolysis divisus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Svävflugor]]
| familia = Bombyliidae
| genus_sv =
| genus = [[Apolysis]]
| species_sv =
| species = '''Apolysis divisus'''
| taxon = Apolysis divisus
| taxon_authority = ([[Axel Leonard Melander|Melander]], 1946)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Apolysis divisus'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som först beskrevs av [[Axel Leonard Melander]] 1946.  ''Apolysis divisus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Apolysis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[svävflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/apolysis+divisus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Svävflugor]]
[[Kategori:Apolysis|divisus]]

title: Systematik

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Svävflugor · Bombyliidae

Släkte: Apolysis

Art: Apolysis divisus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: (Melander, 1946)


text:
# Koskenniskanjärvi
Koskenniskanjärvi är en sjö i Pajala kommun i Norrbotten och ingår i Torneälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,0643 kvadratkilometer och ligger 269,2 meter över havet.

## Delavrinningsområde
Koskenniskanjärvi ingår i det delavrinningsområde (750961-179231) som SMHI kallar för Ovan VDRID = Nuuksujoki i Lainioälvens vattendrag*. Medelhöjden är 258 meter över havet och ytan är 24,75 kvadratkilometer. Räknas de 366 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 5 615,72 kvadratkilometer. Lainioälven som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 273 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (80 procent). Avrinningsområdet har 1,7 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 6,9 procent.

title: Koskenniskanjärvi

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Koskenniskanjärvi
|alternativt_namn =
|samiskt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Norrbotten
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Norrbottens län]]
|kommun =  [[Pajala kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Norrbotten]]
|socken= [[Junosuando socken]]

|nordliggrad =	67.56363
|östliggrad = 22.63679
|SWEREF_99_TM_N = 7514246
|SWEREF_99_TM_E = 824574

<!-- Sjödata -->
|area = 0.0643
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd = 269.2
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|strandlinje = 1.08
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 751255-179077
|id_vattenförekomst =
|VYID = 751262-179061
|huvudavrinningsområde_id = 1000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID =
|utflöde=
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID = 750961-179231
|delavrinningsområde_namn = Ovan VDRID = Nuuksujoki i Lainioälvens vattendrag*
|delavrinningsområde_areal = 24.75
|delavrinningsområde_areal_vattenytor = 1.7
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 5615.72
|delavrinningsområde_biflödesordning = 2
|delavrinningsområde_utflöde = Lainioälven
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn =
|delavrinningsområde_VDRID = 749164-179344
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 273
|delavrinningsområde_nedströms = 750554-179253
|delavrinningsområde_medelhöjd = 258
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 2
|vattendistrikt_id = SE1TO
|natura_2000_id =
|öar =
|städer =

|fotnoter =

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Koskenniskanjärvi''' är en [[sjö]] i [[Pajala kommun]] i [[Norrbotten]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|1000}}. Sjön har en area på {{formatnum:0.0643}} kvadratkilometer och ligger {{formatnum:269.2}} [[meter över havet]].

== Delavrinningsområde ==
Koskenniskanjärvi ingår i det [[delavrinningsområde]] (750961-179231) som [[SMHI]] kallar för ''Ovan VDRID = Nuuksujoki i Lainioälvens vattendrag*''. Medelhöjden är {{formatnum:258}} meter över havet och ytan är {{formatnum:24.75}} kvadratkilometer. Räknas de 366 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean {{formatnum:5615.72}} kvadratkilometer. ''Lainioälven'' som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter {{formatnum:273}} kilometer.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}} Avrinningsområdet består mestadels av [[skog]] (80 procent). Avrinningsområdet har {{formatnum:1.7}} kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på {{formatnum:6.9}} procent.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Pajala kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}
* {{VISS-länk|EUID=NW751261-179061|text=Koskenniskanjärvi på VISS}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-09}}

[[Kategori:Insjöar i Torneälvens avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Norrbotten]]
[[Kategori:Insjöar i Pajala kommun]]

title: Koskenniskanjärvi · Insjö

Land: Sverige

Län: Norrbottens län

Kommun: Pajala kommun

Landskap: Norrbotten

Socken: Junosuando socken

title: Mått

title: Flöden

title: Övrigt

Vattendistrikt: Bottenviken (Torneälven – Sverige) (SE1TO)

Limnisk ekoregion: Norrlands inland, under trädgränsen över högsta kustlinjen

title: Delavrinningsområde

Vattenytor: 1,7 km²

Utflöde: Lainioälven


text:
# Kinesisk alm
Kinesisk alm, (Ulmus parvifolia) är en art i familjen almväxter. Arten förekommer naturligt i Kina, Japan, Nordkorea och Vietnam.
Växten är mycket lämplig till bonsaiodling, då den är städsegrön, klarar att vara inomhus året runt och är mycket resistent mot almsjuka.
För beståndet är inga hot kända. IUCN listar arten som livskraftig (LC).

title: Kinesisk alm

wikitext:
{{Taxobox
| name = Kinesisk alm
| status = lc
| status_ref = <ref name = "iucn"/>
| image = NCArboretum Bonsai-27527-3.jpg
| image_caption =
| range_map =
| range_map_caption =
| image2 =
| image2_caption =
| domain_sv = [[Eukaryoter]]
| domain = Eukaryota
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Fröväxter]]
| divisio = Spermatophyta
| subdivisio_sv = [[Gömfröväxter]]
| subdivisio = Angiospermae
| classis_sv = [[Trikolpater]]
| classis = Eudicotyledonae
| ordo_sv = [[Rosordningen]]
| ordo = Rosales
| familia_sv = [[Almväxter]]
| familia = Ulmaceae
| genus_sv = [[Almsläktet]]
| genus = Ulmus
| species_sv = '''Kinesisk alm'''
| species = U. parvifolia
| taxon = Ulmus parvifolia
| taxon_authority = [[Nikolaus Joseph von Jacquin|Jacq.]]
}}

'''Kinesisk alm''', (''Ulmus parvifolia'') är en [[art]] i [[familj (biologi)|familjen]] [[almväxter]]. Arten förekommer naturligt i [[Kina]], [[Japan]], [[Nordkorea]] och [[Vietnam]].<ref name=Fu>Fu, L., Xin, Y. & Whittemore, A. (2002). Ulmaceae, in Wu, Z. & Raven, P. (eds) ''Flora of China'', Vol. 5 (Ulmaceae through Basellaceae). Science Press, Beijing, and Missouri Botanical Garden Press, St. Louis, USA.http://flora.huh.harvard.edu/china/PDF/PDF05/Ulmus.pdf {{Wayback|url=usa.http://flora.huh.harvard.edu/china/PDF/PDF05/Ulmus.pdf |date=20211028002316 }}</ref>

Växten är mycket lämplig till [[Bonsai|bonsaiodling]], då den är [[städsegrön]], klarar att vara inomhus året runt och är mycket resistent mot [[almsjuka]].<ref>{{webbref |url=http://www.bonsaigardener.org/chinese-elm-bonsai-tree.html |titel=Chinese Elm Bonsai Tree |utgivare=Erik A. Olsen |datum= |hämtdatum=13 juli 2009 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20090722024128/http://www.bonsaigardener.org/chinese-elm-bonsai-tree.html |arkivdatum=22 juli 2009 }}</ref>

För beståndet är inga hot kända. [[Internationella naturvårdsunionen|IUCN]] listar arten som [[livskraftig]] (LC).<ref name = "iucn"/>

==Referenser==

<references>
<ref name = "iucn">{{IUCN2018.1| assessors =Lin, Q., Botanic Gardens Conservation International | år = 2018| id = 147481874/147620206| titel = Ulmus parvifolia| hämtdatum = 2022-06-24}}</ref>
</references>

== Källor ==
{{enwp|url=http://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Ulmus_parvifolia&oldid=301872554}}

{{taxonbar}}

[[Kategori:Träd i Sverige]]
[[Kategori:Almväxter]]
[[Kategori:Ki Växtindex]]
[[Kategori:Kinas flora]]
[[Kategori:WP:Projekt Kina]]

title: Systematik

Division: Fröväxter · Spermatophyta

Underdivision: Gömfröväxter · Angiospermae

Klass: Trikolpater · Eudicotyledonae

Ordning: Rosordningen · Rosales

Familj: Almväxter · Ulmaceae

Släkte: Almsläktet · Ulmus

Art: Kinesisk alm · U. parvifolia

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Ulmus parvifolia

Auktor: Jacq.


text:
# Psalistopoides
Psalistopoides är ett släkte av spindlar. Psalistopoides ingår i familjen Nemesiidae.
Kladogram enligt Catalogue of Life:
| Psalistopoides | \| \| Psalistopoides emanueli \| \| \| \| \| \| Psalistopoides fulvimanus \| \| \| \| |
|                | \| \| Psalistopoides emanueli \| \| \| \| \| \| Psalistopoides fulvimanus \| \| \| \| |
|                | Psalistopoides emanueli                                                               |
|                |                                                                                |
|                | Psalistopoides fulvimanus                                                             |
|                |                                                                                |

title: Psalistopoides

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Psalistopoides''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv =
| familia = [[Nemesiidae]]
| genus_sv =
| genus = '''Psalistopoides'''
| species_sv =
| species =
| taxon = Psalistopoides
| taxon_authority =
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Psalistopoides'''''<ref name = "COL"/> är ett [[släkte]] av [[spindlar]]. ''Psalistopoides'' ingår i [[familj (biologi)|familjen]] [[Nemesiidae]].<ref name = "COL"/>

[[Kladogram]] enligt [[Catalogue of Life]]<ref name = "COL"/>:

{{Clade
| label1 = '''''Psalistopoides '''''
| 1={{Clade
| 1=''[[Psalistopoides emanueli]]''
| 2=''[[Psalistopoides fulvimanus]]''
}}
}}

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/psalistopoides/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Psalistopoides|''Psalistopoides''}}

[[Kategori:Spindlar]]
[[Kategori:Psalistopoides]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Nemesiidae

Släkte: Psalistopoides

title: Vetenskapligt namn


text:
# Cheria
Cheria är en ort i Algeriet.   Den ligger i provinsen Tébessa, i den nordöstra delen av landet, 500 km öster om huvudstaden Alger. Cheria ligger 1 094 meter över havet och antalet invånare är 72 095.
Terrängen runt Cheria är huvudsakligen platt, men österut är den kuperad. Runt Cheria är det ganska glesbefolkat, med 50 invånare per kvadratkilometer. Det finns inga andra samhällen i närheten. Trakten runt Cheria består till största delen av jordbruksmark.

title: Cheria

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Algeriet|datum=2016-04}}
{{geobox
| 1                                 = Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = Cheria
| native_name                       =
| other_name                        =
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             =
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Algeriet
| country_flag                      = true
| state                             = [[Tébessa (provins)|Tébessa]]
| state_type                        = Provins
| region                            =
| region_type                       =
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         = 1094
| lat_d                             = 35.27306
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = 7.75194
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 72095
| population_date                   = 2012-01-19
| population_note                   = <ref name = "gn2501404"/>
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[West Africa Time|WAT]]
| utc_offset                        = +1
| timezone_DST                      =
| utc_offset_DST                    =
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Algeriet|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Algeriet
| map_locator                       = Algeriet
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| timezone_label                    = Africa/Algiers
}}

'''Cheria''' är <!--P.PPL-->en [[ort]] i [[Algeriet]].<ref name = "gn2501404"/>   Den ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Tébessa (provins)|Tébessa]], i den nordöstra delen av landet, {{formatnum:500}} km öster om huvudstaden [[Alger, Algeriet|Alger]]. Cheria ligger {{formatnum:1094}} meter över havet<ref name = "gn2501404"/> och antalet invånare är <!--pop-->{{formatnum:72095}}.<ref name = "gn2501404"/>

Terrängen runt Cheria är huvudsakligen platt, men österut är den kuperad.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 km radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} Runt Cheria är det ganska glesbefolkat, med {{formatnum:50}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Det finns inga andra samhällen i närheten. Trakten runt Cheria består till största delen av [[jordbruksmark]].<ref name = "nasalandcover"/>

== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Referenser ==

<references>
<ref name = "gn2501404">[{{Geonameslänk|gnid=2501404|name=cheria}} Cheria] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-19; databasdump nerladdad 2015-05-23</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>

</references>

[[Kategori:Orter i Tébessa (provins)]]

Land: Algeriet

Provins: Tébessa

Tidszon: WAT (UTC+1)