text:
# Lista över svamparter
Lista över svampar, en lista över svamparter. Då svampriket består av 100 000 beskrivna arter ger denna lista ingalunda anspråk på att vara heltäckande. I första hand listas basidiesvampar och de sporsäcksvampar som bildar fruktkroppar.
A B C D E F G H
I J K L M N O P
R S T U V Z Ä Ö

## Svenska trivialnamn

### A
- Alflugsvamp (Amanita friabilis)
- Alpluggskivling (Paxillus filamentosus)
- Alsopp (Gyrodon lividus)
- Alticka (Inonotus radiatus)
- Ametistskivling (Laccaria amethystina)
- Anisspindelskivling (Cortinarius odorifer)
- Aprikosspindling (Cortinarii armeniacus)
- Aspskål (Encoelia fascicularis)
- Aspsopp (Leccinum rufum)
- Avenboksriska (Lactarius circellatus)
- Azurkremla (Russula azurea)

### B
- Barkhätta (Mycena meliigena)
- Barrbroskskivling (Micromphale perforans)
- Besk sågnagelskivling (Collybia fodiens)
- Besk trattskivling (Clitocybe amarescens)
- Besk vaxskivling (Hygrophorus erubescens)
- Biskopsmössa (Gyromitra infula)
- Bitter riddarmusseron (Tricholoma aestuans)
- Bittersopp (Boletus calopus)
- Bitterticka (Oligoporus stipticus)
- Björkmussling (Lenzites betulina)
- Björksopp (Leccinum scabrum)
- Björkticka (Piptoporus betulinus)
- Blek borstticka (Coriolopsis trogii)
- Blek blåticka (Oligoporus subcaesius)
- Blek bårdspindling (Cortinarius balteatoalbus)
- Blek fingersvamp (Ramaria pallida)
- Blek giftkremla (Russula betularum)
- Blek grönskål (Chlorociboria aeruginosum)
- Blek klibbflamskivling (Pholiota mixta)
- Blek mössmurkling (Cudonia confusa)
- Blek nagelskivling (Collybia dryophila)
- Blek ostronmussling (Pleurotus pulmonarius)
- Blek puderskivling (Cystolepiota seminuda)
- Blek rynkhätta (Mycena niveipes)
- Blek rotskål (Sowerbyella radiculata)
- Blek skäggriska (Lactarius pubescens)
- Blek sommartrattskivling (Clitocybe catinus)
- Blek stenmurkla (Discina gigas)
- Blek taggsvamp (Hydnum repandum)
- Blek toffelskräling (Tubaria conspersa)
- Blekblå spindling (Cortinarius betulinus)
- Blekfotad spindling (Cortinarius dilutus)
- Bleknopping (Entoloma sericellum)
- Blekriska (Lactarius pallidus)
- Blekröd trattskivling (Clitocybe diatreta)
- Blekskivig spindling (Cortinarius ochrophyllus)
- Bleksopp (Boletus impolitus)
- Blekviolett spindling (Cortinarius alboviolaceus)
- Blodchampinjon (Agaricus langei)
- Blodhätta (Mycena haematopus)
- Blodkremla (Russula sanguinea)
- Blodsopp (Boletus erythropus)
- Blodspindling (Cortinarius sanguineus)
- Blomkålssvamp (Sparassis crispa)
- Blyvit trattskivling (Clitocybe cerussata)
- Blå lökspindling (Cortinarius caerulescens)
- Blå taggsvamp (Hydnellum caeruleum)
- Blågrön kragskivling (Stropharia caerulea)
- Blåmusseron (Lepista nuda)
- Blånande fingersvamp (Ramaria abietina)
- Blåsticka (Oligoporus folliculocystidiatus)
- Blåticka (Oligoporus caesius)
- Blåtrådshätta (Mycena cyanorrhiza)
- Bläckfisksvamp (Anthurus archeri)
- Blödskinn (Stereum sanguinolentum)
- Bockspindling (Cortinarius traganus)
- Bokhätta (Mycena fagetorum)
- Bokkremla (Russula mairei)
- Boklövshätta (Mycena capillaris)
- Bokmusseron (Tricholoma ustale)
- Bokrödgömming (Nectria coccinea)
- Bolmörtsskivling (Entoloma sinuatum)
- Bombmurkla (Sarcosoma globosum)
- Borstticka (Trametes hirsuta)
- Brandmusseron (Tricholoma aurantium)
- Brandriska (Lactarius mitissimus/L. aurantiacus)
- Brokkremla (Russula cyanoxantha)
- Brokspindling (Cortinarius bolaris)
- Bronssopp (Boletus appendiculatus)
- Broskboll (Tremella encephala)
- Broskfingersvamp (Clavulinopsis microspora)
- Brosknagelskivling (Gymnopus confluens)
- Brosktuvskivling (Lyophyllum loricatum)
- Broskvaxskivling (Hygrocybe laeta)
- Brun borstticka (Coriolopsis gallica)
- Brun flugsvamp (Amanita regalis)
- Brun kamskivling (Amanita fulva)
- Brun klibbskivling (Limacella glioderma)
- Brun kvistskål (Rutstroémia firma)
- Bruneggad hätta (Mycena olivaceomarginata)
- Brunfläckig riska (Lactarius blennius)
- Brunkremla (Russula mustelina)
- Brunskål (Peziza badia)
- Brunsopp (Boletus badius)
- Bräkenhätta (Mycena pterigena)
- Brännagelskivling (Collybia peronata)
- Brödticka (Albatrellus confluens)
- Brödtaggsvamp (Sarcodon versipellis)
- Buktriska (Lactarius flexuosus)
- Busksvamp (Thelephora palmata)
- Bårdspindling (Cortinarius balteatus)

### C
- Champinjonfjällskivling (Leucoagaricus cretaceus)
- Cinnobergömming (Nectria cinnabarina)
- Cinnoberröd grynskivling (Cystoderma terrei)
- Cinnoberspindling (Cortinarius cinnabarinus)
- Cinnoberticka (Pycnoporus cinnabarinus)
- Citronkremla (Russula raoultii)
- Citronporing (Antrodiella citrinella)
- Citronslemskivling (Gomphidius glutinosus)
- Citronskål (Bisporella citrina)
- Citronspindling (Cortinarius citrinus)
- Citronticka (Antrodia xantha)

### D
- Daggskinn (Columnocystis abietina)
- Dallergröppa (Phlebia tremellosa)
- Dallerskål (Ascotremella faginea)
- Diskfränskivling (Hebeloma mesophaeum)
- Diskvaxing (Hygrophorus discoideus)
- Djävulssopp (Boletus satanas)
- Doftfjällskivling (Lepiota ochraceofulva)
- Doftmussling (Lentinellus suavissimus)
- Doftriska (Lactarius glyciosmus)
- Doftskinn (Cystostereum murraii)
- Dofttaggsvamp (Hydnellum suaveolens)
- Dofttrattskivling (Clitocybe fragrans)
- Dofttråding (Inocybe bongardii)
- Doftvaxskivling (Hygrophorus agathosmus)
- Droppfläckig trattskivling (Lepista gilva)
- Droppklibbskivling (Limacella guttata)
- Droppmusseron (Tricholoma pessundatum)
- Droppskivling (Chamaemyces fracidus)
- Druvfingersvamp (Ramaria botrytis)
- Dunbläcksvamp (Coprinus lagopus)
- Dunmussling (Crepidotus versutus)
- Dvärggullhorn (Calocera furcata)
- Dynstinksvamp (Phallus hadriani)
- Dystersopp (Porphyrellus porphyrosporus)

### E
- Ekkremla (Russula pseudointegra)
- Ekkrös (Exidia truncata)
- Eklackticka (Ganoderma resinaceum)
- Ekmusseron (Tricholoma lascivum)
- Ekriska (Lactarius quietus)
- Eksillkremla (Russula graveolens)
- Eksopp (Leccinum aurantiacum)
- Ekticka (Phellinus robustus)
- Eldticka (Phellinus igniarius)
- Eldsopp (Boletus luridus)
- Eldspindling (Cortinarius limonius)
- Elfenbenssopp (Suillus placidus)
- Elfenbensvaxskivling (Hygrophorus eburneus)
- Enkel lavklubba (Multiclavula vernalis)
- Epålettsvamp (Panellus stipicus)
- Etterkremla (Russula urens)
- Ettervitriska (Lactarius bertillonii)

### F
- Fagerkremla (Russula lepida)
- Falsk kantarell (Hygrophoropsis aurantiaca)
- Falsk rutsopp (Boletus porosporus)
- Falsk rättikhätta (Mycena pelianthina)
- Falsk tryffel (Diehliomyces micrósporus)
- Finluden stensopp (Boletus reticulatus)
- Fjällig bläcksvamp (Coprinus comatus)
- Fjällig jordtunga (Geoglossum fallax)
- Fjällig taggsvamp (Sarcodon imbricatus)
- Fjällig tofsskivling (Pholiota squarrosa)
- Fjällmusseron (Tricholoma imbricatum)
- Fjällriska (Lactarius spinosulus)
- Fjällsopp (Strobilomyces strobilaceus)
- Fjällticka (Polyporus squamosus)
- Flockflugsvamp (Amanita strobiliformis)
- Flåhätta (Mycena epipterygia)
- Fläckig bitterskivling (Gymnopilus sapineus)
- Fläckkantarell (Cantharellula umbonata)
- Fläckkremla (Russula maculata)
- Fläckmusseron (Tricholoma fulvum)
- Fläcknagelskivling (Collybia maculata)
- Fläcksopp (Leccinum variicolor)
- Fnasig fjällskivling (Macrolepiota excoriata)
- Fnöskticka (Fomes fomentarius)
- Fransad jordstjärna (Geastrum fimbriatum)
- Frostvaxskivling (Hygrophorus hypothejus)
- Fyrflikig jordstjärna (Geastrum quadrifidum)
- Fårticka (Albatrellus ovinus)
- Föränderlig tofsskivling (Kuehneromyces mutabilis)

### G
- Gaffelkremla (Russula heterophylla)
- Gallkremla (Russula fellea
- Gallmusseron (Tricholoma virgatum)
- Gallsopp (Tylopilus felleus)
- Gammelgranskål (Pseudographis pinicola)
- Gelétaggsvamp (Pseudohýdnum gelatinósum)
- Gelétratting (Tremiscus hellvelloides)
- Giftchampinjon (Agaricus xanthoderma)
- Gifthätting (Galerina marginata)
- Giftkremla (Russula emetica)
- Gifttrattskivling (Clitocybe dealbata)
- Glansbroskskivling (Marasmius cohaerens)
- Glansspindling (Cortinarius renidens)
- Glitterbläcksvamp (Coprinus micaceus)
- Goliatmusseron (Tricholoma nauseosum)
- Granatfjällskivling (Melanophyllum echinatum)
- Granblodriska (Lactarius deterrimus)
- Granfingersvamp (Ramaria eumorpha)
- Grangråticka (Boletopsis leucomelaena)
- Grankotteskivling (Strobilurus esculentus)
- Granriska (Lactarius zonarioides)
- Grantaggsvamp (Bankera violascens)
- Granticka (Phellinus chrysoloma)
- Grenbroskskivling (Marasmiellus ramealis)
- Grenticka (Polyporus umbellatus)
- Gropticka (Oligoporus guttulatus)
- Grovticka (Phaeolus schweinitzii)
- Grynig vaxskivling (Hygrophorus pustulatus)
- Grynsopp (Suillus granulatus)
- Grå bläcksvamp (Coprinus atramentarius)
- Grå brokskivling (Panaeolus sphinctricus)
- Grå fingersvamp (Clavulina cinerea)
- Grå kamskivling (Amanita vaginata)
- Grå kantarell (Cantharellus cinereus)
- Grå lärksopp (Suillus viscidus)
- Grå trattskivling (Clitocybe metachroa)
- Grå vaxskivling (Hygrocybe unguinosa)
- Gråbrun sammetsmusseron (Dermoloma cuneifolium)
- Gråfotad flugsvamp (Amanita spissa)
- Grågrön fjällskivling (Lepiota griseovirens)
- Gråkremling (Asterophora parasitica)
- Gråmusseron (Tricholoma myomyces)
- Gråriska (Lactarius vietus)
- Gråticka (Boletopsis grisea)
- Gråvit mjölskivling (Clitopilus prunulus)
- Gräddporing (Skeletocutis lenis)
- Gräddticka (Perenniporia subacida)
- Gränsticka (Phellinus nigrolimitatus)
- Grön jordtunga (Microglossum viride)
- Grön rödhätting (Entoloma versatile)
- Grön trattskivling (Clitocybe odora)
- Grönkremla (Russula aeruginea)
- Grönköttig spindling (Cortinarius malicorius)
- Grönmussling (Panellus serotinus)
- Grönpucklig tråding (Inocybe corydalina)
- Grönriska (Lactarius blennius)
- Grönskål (Chlorociboria aeruginascens)
- Gul fingersvamp (Ramaria flava)
- Gul flamskivling (Pholiota alnicola)
- Gul kragskivling (Stropharia semiglobata)
- Gul rotskål (Sowerbyella imperialis)
- Gul spindelskivling (Cortinarius delibutus)
- Gul vaxskivling (Hygrocybe chlorophana)
- Gulbrun hartryffel (Rhizopogon luteolus)
- Guldeggad hätta (Mycena aurantiomarginata)
- Gulfotshätta (Mycena renati)
- Guldkremla (Russula aurea)
- Guldtofsskivling (Phaelepiota aurea)
- Gulflockig fjällskivling (Lepiota ventriosospora)
- Gulkremla (Russula claroflava)
- Gulköttig grynskivling (Cystoderma jasonis)
- Gullgröppa (Pseudomerulius aureus)
- Gullhorn (Calocera viscosa)
- Gullkrös (Tremella mesenterica)
- Gullmurkling (Neolecta vitellina)
- Gulmjölkig ekriska (Lactarius chrysorrheus)
- Gulmjölkig storskål (Peziza succosa)
- Gulmjölkig sötriska (Lactarius tabidus)
- Gulnande spindelskivling (Cortinarius rubicundulus)
- Gulprickig vaxskivling (Hygrophorus chrysodon)
- Gulriska (Lactarius repraesentaneus)
- Gulskivig brokkremla (Russula grisea)
- Gulskivig kanelspindling (Cortinarius croceus)
- Gult porskinn (Lindtneria trachyspora)
- Gyllensopp (Pulveroboletus gentilis)
- Gyttrad röksvamp (Lycoperdon pyriforme)
- Gyttrad taggsvamp (Creolophus cirrhatus)

### H
- Hartryffel
- Haröra
- Hasselriska
- Hasselsopp
- Hattmurkla
- Hedspindelskivling
- Hjorthornssvamp
- Hjortsvamp
- Hjulbroskskivling
- Honungsskivling
- Horngrå nagelskivling
- Hovsvamp
- Hålsopp
- Häggdoftande trattskivling
- Hängeskål
- Hättmurkla
- Hönsbenssvamp
- Höstmusseron

### I
- Igelkottröksvamp
- Irismusseron

### J
- Jodoformkremla
- Jordmusseron
- Judasöra
- Jättekamskivling
- Jättemusseron
- Jättespindelskivling
- Jätteticka
- Jättetrattskivling

### K
- Kakaofränskivling
- Kameleontskål
- Kamferriska
- Kamfingersvamp
- Kamjordstjärna
- Kamskivling
- Kandelabersvamp
- Kanelbroskskivling
- Kanelspindelskivling
- Kantarell
- Kantarellmussling
- Kantkremla
- Kantmusseron
- Kantspindelskivling
- Kantöra
- Karljohan
- Kastanjefjällskivling
- Kastanjemusseron
- Kastanjesopp
- Kastanjesprödskivling
- Kejsarskivling
- Klibbmussling
- Klibbticka
- Klubblik trumpetsvamp
- Klubbspindelskivling
- Klubbtrattskivling
- Klyvblad
- Knölfotad snöbollschampinjon
- Kokosriska
- Kolflamskivling
- Kopparspindelskivling
- Korallfingersvamp
- Koralltaggsvamp
- Korallticka
- Korkticka
- Kornig spindelskivling
- Kosopp
- Kosvamp
- Kotteskål
- Kragjordstjärna
- Kremla
- Kremlevaxskivling
- Kronskål
- Krusbärskremla
- Krusig blomkålssvamp
- Kryddspindelskivling
- Kuddticka
- Kungschampinjon
- Kvistskål
- Kärrsopp

### L
- Labyrintgröppa
- Lackkremla
- Lakritsriska
- Laxskivling
- Liksvamp
- Lila spindelskivling
- Lilakremla
- Lilariska
- Lilatrådriska
- Limsvamp
- Liten klubbsvamp
- Liten mönjeskål
- Liten äggsvamp
- Luddnagelskivling
- Luddticka
- Luden skålmurkla
- Luden vitriska
- Luktmusseron
- Luktticka
- Lukttofsskivling
- Lundbläcksvamp
- Lundells kremla
- Lundspindelskivling
- Lusriska
- Lutvaxskivling
- Långfotad röksvamp
- Läcker riska
- Läderboll
- Läderkremla
- Läderskål
- Lärkriska
- Lärksopp
- Lökbroskskivling
- Lökfotad ringskivling
- Lömsk biskopsmössa
- Lömsk fingersvamp
- Lömsk flugsvamp
- Lömsk rörsopp

### M
- Mandelkremla
- Mandelriska
- Marsipankremla
- Mattsvamp
- Medelstor äggsvamp
- Mild gulkremla
- Mjöldryga
- Mjölkhätta
- Mjölskivling
- Mjöltrattskivling
- Mortelstötsvamp
- Mosshätting
- Myrnavling
- Myrspindelskivling
- Mångkransad spindelskivling
- Mönjeskål
- Mönjesopp
- Mönjevaxskivling
- Mörkeggad stinkkremla
- Mörkfjällig vaxskivling
- Mörk doftriska
- Mörk kokosriska
- Mörk nagelskivling
- Mörk spärrfjällskivling
- Mörk trattskivling
- Mörk tuvskivling
- Mörkfotad bitterskivling
- Mörkmusseron
- Mörknande vaxskivling
- Mörknavlad dofttrattskivling
- Mörkringad flugsvamp
- Mörkviolett spindelskivling
- Mössmurkling

### N
- Nejlikbroskskivling
- Nässelkremla

### O
- Ockragul fingersvamp
- Ockragul grynskivling
- Ockraspindelskivling
- Olivkremla
- Olivvaxskivling
- Ollonskål
- Orange kamskivling
- Orangegul taggsvamp
- Orangeskål
- Ostronmussling
- Ostronskivling
- Oxtungsvamp

### P
- Panterflugsvamp
- Pantermusseron
- Papegojvaxskivling
- Parasitslidskivling
- Parasitsopp
- Pelargonspindelskivling
- Pepparkremla
- Pepparriska
- Pepparsopp
- Pipklubbsvamp
- Plattmurkla
- Pluggskivling
- Pluggtrattskivling
- Poppeltofsskivling
- Porslinsskivling
- Prickmusseron
- Pudrad trattskivling
- Pärontrådskivling

### R
- Rabarbersvamp
- Raggskinn
- Riddarmusseron
- Rimskivling
- Ringbroskskivling
- Rodnande fjällskivling
- Rodnande flugsvamp
- Rodnande hartryffel
- Rodnande svartkremla
- Romells kremla
- Rosa rättikhätta
- Rosamjölkig rökriska
- Rosenhätta
- Rosenslemskivling
- Rosensopp
- Rostbrun grynskivling
- Rostnavling
- Rostöra
- Rotnagelskivling
- Rotsopp
- Rotticka
- Rottryffel
- Rund toppmurkla
- Rutbläcksvamp
- Rutsopp
- Rynkad fingersvamp
- Rynkig vitriska
- Rynkriska
- Rättikhätta
- Rävriska
- Röd sammetssopp
- Rödbrun jordstjärna
- Rödbrun mjölskivling
- Rödbrun stensopp
- Rödbrun trattskivling
- Röd ekkremla
- Röd flamskivling
- Röd flugsvamp
- Röd sammetssopp
- Rödfotad läderkremla
- Rödgul grynskivling
- Rödgul taggsvamp
- Rödgul trumpetsvamp
- Rödmussling
- Rödskivlig kanelspindelskivling
- Rökriska
- Rökslöjskivling
- Röksvamp

### S
- Sammetsfotad pluggskivling
- Sammetsfotad sköldskivling
- Sammetssopp
- Sandsopp
- Senapsfränskivling
- Sidenticka
- Sidentrådskivling
- Sienakremla
- Silkesmusseron
- Sillkremla
- Sippskål
- Skarp gulkremla
- Skinnticka
- Skogschampinjon
- Skogsriska
- Skogsrödhätting
- Skruvnagelskivling
- Skålmurkla
- Skålröksvamp
- Skäggmusseron
- Skäggriska
- Sköldskivling
- Skönfotad sopp
- Skörkremla
- Slemmig flamskivling
- Slemmig tofsskivling
- Slemmurkling
- Slemskivling
- Slemsopp
- Slemspindelskivling
- Slidskivling
- Slingerticka
- Slåtterbrokskivling
- Slät vitriska
- Slätfotad sopp
- Slöjröksvamp
- Slöjskivling
- Smal hattmurkla
- Smal svampklubba
- Småriska
- Smörsopp
- Snurrkrös
- Snöbollschampinjon
- Sommarkarljohan
- Sommarsopp
- Sommartrattskivling
- Sotriska
- Sotvaxskivling
- Spenslig fjällskivling
- Spädkremla
- Spärrfjällskivling
- Stenmurkla
- Stensopp
- Stinkkremla
- Stinkrödskivling
- Stinkspindelskivling
- Stinksvamp
- Stjälkröksvamp
- Stjärnsporig trådskivling
- Stoftkremling
- Stolt fjällskivling
- Stor klubbsvamp
- Stor kragskivling
- Stor lökbroskskivling
- Stor stinkbroskskivling
- Storkremla
- Stort haröra
- Streckmusseron
- Strecknagelskivling
- Strimmig brödkorgssvamp
- Strimmig lökspindelskivling
- Strimmig trattskivling
- Strumpticka
- Strävsopp
- Stubb-bläcksvamp
- Stubbhorn
- Stybbskål
- Styvskinn
- Svartblånande sopp
- Svart skålmurkla
- Svart trumpetsvamp
- Svartblå rödskivling
- Svarteggad sköldskivling
- Svartfjällig prickmusseron
- Svartgrön musseron
- Svartnande vaxskivling
- Svartriska
- Svartöra
- Svavelgul slöjskivling
- Svavelmusseron
- Svavelriska
- Svavelticka
- Svaveltofsskivling
- Svedkremla
- Syrlig fjällskivling
- Såpmusseron

### T
- Tagelbroskskivling
- Tallblodriska
- Tallkotteskivling
- Tallriska
- Tegelkremla
- Tegelröd björksopp
- Tegelröd slöjskivling
- Tegelröd trådskivling
- Tegelticka
- Tjockhorn
- Toppig giftspindelskivling
- Toppmurkla
- Toppslätskivling
- Topptrådskivling
- Tovig spindelskivling
- Transkräling
- Trappspindelsskivling
- Trattkantarell
- Trattkremla
- Trattnavling
- Tratt-ticka
- Trollsmör
- Trådklubbsvamp
- Tuvnagelskivling
- Tvåfärgad laxskivling
- Tårfränskivling
- Tårkremla
- Tårslöjskivling
- Tårsprödskivling
- Tätskivig svedkremla

### U
- Ullspindelskivling
- Umbraröksvamp
- Umbraspindelskivling
- Undulatvaxskivling

### V
- Vargmjölk
- Vattenblå spindelskivling
- Vattrad vaxskivling
- Vaxnavling
- Veckad kragskivling
- Vecknavelskivling
- Vedmussling
- Vedplätt
- Videriska
- Vindlad klockmurkla
- Vinkremla
- Vinriska
- Vintermussling
- Vinternagelskivling
- Vinterticka
- Vintertrattskivling
- Violettfotad puderskivling
- Violettfotad slemspindelskivling
- Violett geléskål
- Violettköttig stinkspindelskivling
- Violettröd spindelskivling
- Violmusseron
- Violriska
- Violspindelskivling
- Violticka
- Vit flugsvamp
- Vit hattmurkla
- Vit kamskivling
- Vit kungschampinjon
- Vit parkchampinjon
- Vit slidskivling
- Vit slöjskivling
- Vit sprödskivling
- Vit såpmusseron
- Vit tofsskivling
- Vit tuvskivling
- Vit vaxskivling
- Vitbrun vaxskivling
- Vitgul flugsvamp
- Vitköttig giftchampinjon
- Vitmussling
- Vitsporig mellankremla
- Vittryffel
- Vitviolett spindelskivling
- Vriden klubbfingersvamp
- Vårmusseron
- Vårnagelskivling
- Vårtfjällskivling
- Vårticka
- Vårtig röksvamp
- Vårtkrös
- Vårtofsskivling
- Liten vårtrattskivling
- Stor vårtrattskivling
- Vårtöra
- Väderspåstjärna
- Välluktande taggsvamp
- Välluktande vaxskivling
- Vägchampinjon

### Z
- Zonkamskivling
- Zonticka

### Ä
- Äggkremla
- Äggsopp

,((äggsvamp))
- Äkta elfenbensvaxskivling
- Äkta tryffel
- Ängschampinjon
- Ängsmusseron
- Ängsröksvamp
- Ängsvaxskivling
- Ärggrön kragskivling
- Ättiksopp

### Ö
- Ögonskål
- Örmurkla
- Öronmussling
- Örskål
- Örsopp
- Örtaggsvamp

title: Lista över svamparter

wikitext:
{{källor|månad=2020-01}}
'''Lista över svampar''', en lista över [[svampar|svamparter]]. Då svampriket består av 100 000 beskrivna arter ger denna lista ingalunda anspråk på att vara heltäckande. I första hand listas [[basidiesvampar]] och de [[sporsäcksvampar]] som bildar [[fruktkropp]]ar.

__NOTOC__
[[#A|A]] [[#B|B]] [[#C|C]] [[#D|D]] [[#E|E]] [[#F|F]] [[#G|G]] [[#H|H]]
[[#I|I]] [[#J|J]] [[#K|K]] [[#L|L]] [[#M|M]] [[#N|N]] [[#O|O]] [[#P|P]]
[[#R|R]] [[#S|S]] [[#T|T]] [[#U|U]] [[#V|V]] [[#Z|Z]] [[#Ä|Ä]] [[#Ö|Ö]]

==Svenska trivialnamn==
===A===
*[[Alflugsvamp]] (''Amanita friabilis'')
*[[Alpluggskivling]] (''Paxillus filamentosus'')
*[[Alsopp]] (''Gyrodon lividus'')
*[[Alticka]] (''Inonotus radiatus'')
*[[Ametistskivling]] (''Laccaria amethystina'')
*[[Anisspindelskivling]] (''Cortinarius odorifer'')
*[[Aprikosspindling]] (''Cortinarii armeniacus'')
*[[Aspskål]] (''Encoelia fascicularis'')
*[[Aspsopp]] (''Leccinum rufum'')
*[[Avenboksriska]] (''Lactarius circellatus'')
*[[Azurkremla]] (''Russula azurea'')

===B===
{{Kolumner}}
*[[Barkhätta]] (''Mycena meliigena'')
*[[Barrbroskskivling]] (''Micromphale perforans'')
*[[Besk sågnagelskivling]] (''Collybia fodiens'')
*[[Besk trattskivling]] (''Clitocybe amarescens'')
*[[Besk vaxskivling]] (''Hygrophorus erubescens'')
*[[Biskopsmössa (svamp)|Biskopsmössa]] (''Gyromitra infula'')
*[[Bitter riddarmusseron]] (''Tricholoma aestuans'')
*[[Bittersopp]] (''Boletus calopus'')
*[[Bitterticka]] (''Oligoporus stipticus'')
*[[Björkmussling]] (''Lenzites betulina'')
*[[Björksopp]] (''Leccinum scabrum'')
*[[Björkticka]] (''Piptoporus betulinus'')
*[[Blek borstticka]] (''Coriolopsis trogii'')
*[[Blek blåticka]] (''Oligoporus subcaesius'')
*[[Blek bårdspindling]] (''Cortinarius balteatoalbus'')
*[[Blek fingersvamp]] (''Ramaria pallida'')
*[[Blek giftkremla]] (''Russula betularum'')
*[[Blek grönskål]] (''Chlorociboria aeruginosum'')
*[[Blek klibbflamskivling]] (''Pholiota mixta'')
*[[Blek mössmurkling]] (''Cudonia confusa'')
*[[Blek nagelskivling]] (''Collybia dryophila'')
*[[Blek ostronmussling]] (''Pleurotus pulmonarius'')
*[[Blek puderskivling]] (''Cystolepiota seminuda'')
*[[Blek rynkhätta]] (''Mycena niveipes'')
*[[Blek rotskål]] (''Sowerbyella radiculata'')
*[[Blek skäggriska]] (''Lactarius pubescens'')
*[[Blek sommartrattskivling]] (''Clitocybe catinus'')
*[[Blek stenmurkla]] (''Discina gigas'')
*[[Blek taggsvamp]] (''Hydnum repandum'')
*[[Blek toffelskräling]] (''Tubaria conspersa'')
*[[Blekblå spindling]] (''Cortinarius betulinus'')
*[[Blekfotad spindling]] (''Cortinarius dilutus'')
*[[Bleknopping]] (''Entoloma sericellum'')
*[[Blekriska]] (''Lactarius pallidus'')
*[[Blekröd trattskivling]] (''Clitocybe diatreta'')
*[[Blekskivig spindling]] (''Cortinarius ochrophyllus'')
*[[Bleksopp]] (''Boletus impolitus'')
*[[Blekviolett spindling]] (''Cortinarius alboviolaceus'')
*[[Blodchampinjon]] (''Agaricus langei'')
*[[Blodhätta]] (''Mycena haematopus'')
*[[Blodkremla]] (''Russula sanguinea'')
*[[Blodsopp]] (''Boletus erythropus'')
*[[Blodspindling]] (''Cortinarius sanguineus'')
*[[Blomkålssvamp]] (''Sparassis crispa'')
*[[Blyvit trattskivling]] (''Clitocybe cerussata'')
*[[Blå lökspindling]] (''Cortinarius caerulescens'')
*[[Blå taggsvamp]] (''Hydnellum caeruleum'')
*[[Blågrön kragskivling]] (''Stropharia caerulea'')
*[[Blåmusseron]] (''Lepista nuda'')
*[[Blånande fingersvamp]] (''Ramaria abietina'')
*[[Blåsticka]] (''Oligoporus folliculocystidiatus'')
*[[Blåticka]] (''Oligoporus caesius'')
*[[Blåtrådshätta]] (''Mycena cyanorrhiza'')
*[[Bläckfisksvamp]] (''Anthurus archeri'')
*[[Blödskinn]] (''Stereum sanguinolentum'')
*[[Bockspindling]] (''Cortinarius traganus'')
*[[Bokhätta]] (''Mycena fagetorum'')
*[[Bokkremla]] (''Russula mairei'')
*[[Boklövshätta]] (''Mycena capillaris'')
*[[Bokmusseron]] (''Tricholoma ustale'')
*[[Bokrödgömming]] (''Nectria coccinea'')
*[[Bolmörtsskivling]] (''Entoloma sinuatum'')
*[[Bombmurkla]] (''Sarcosoma globosum'')
*[[Borstticka]] (''Trametes hirsuta'')
*[[Brandmusseron]] (''Tricholoma aurantium'')
*[[Brandriska]] (''Lactarius mitissimus/L. aurantiacus'')
*[[Brokkremla]] (''Russula cyanoxantha'')
*[[Brokspindling]] (''Cortinarius bolaris'')
*[[Bronssopp]] (''Boletus appendiculatus'')
*[[Broskboll]] (''Tremella encephala'')
*[[Broskfingersvamp]] (''Clavulinopsis microspora'')
*[[Brosknagelskivling]] (''Gymnopus confluens'')
*[[Brosktuvskivling]] (''Lyophyllum loricatum'')
*[[Broskvaxskivling]] (''Hygrocybe laeta'')
*[[Brun borstticka]] (''Coriolopsis gallica'')
*[[Brun flugsvamp]] (''Amanita regalis'')
*[[Brun kamskivling]] (''Amanita fulva'')
*[[Brun klibbskivling]] (''Limacella glioderma'')
*[[Brun kvistskål]] (''Rutstroémia firma'')
*[[Bruneggad hätta]] (''Mycena olivaceomarginata'')
*[[Brunfläckig riska]] (''Lactarius blennius'')
*[[Brunkremla]] (''Russula mustelina'')
*[[Brunskål]] (''Peziza badia'')
*[[Brunsopp]] (''Boletus badius'')
*[[Bräkenhätta]] (''Mycena pterigena'')
*[[Brännagelskivling]] (''Collybia peronata'')
*[[Brödticka]] (''Albatrellus confluens'')
*[[Brödtaggsvamp]] (''Sarcodon versipellis'')
*[[Buktriska]] (''Lactarius flexuosus'')
*[[Busksvamp]] (''Thelephora palmata'')
*[[Bårdspindling]] (''Cortinarius balteatus'')
{{Kolumner-slut}}

===C===
*[[Champinjonfjällskivling]] (''Leucoagaricus cretaceus'')
*[[Cinnobergömming]] (''Nectria cinnabarina'')
*[[Cinnoberröd grynskivling]] (''Cystoderma terrei'')
*[[Cinnoberspindling]] (''Cortinarius cinnabarinus'')
*[[Cinnoberticka]] (''Pycnoporus cinnabarinus'')
*[[Citronkremla]] (''Russula raoultii'')
*[[Citronporing]] (''Antrodiella citrinella'')
*[[Citronslemskivling]] (''Gomphidius glutinosus'')
*[[Citronskål]] (''Bisporella citrina'')
*[[Citronspindling]] (''Cortinarius citrinus'')
*[[Citronticka]] (''Antrodia xantha'')

===D===
*[[Daggskinn]] (''Columnocystis abietina'')
*[[Dallergröppa]] (''Phlebia tremellosa'')
*[[Dallerskål]] (''Ascotremella faginea'')
*[[Diskfränskivling]] (''Hebeloma mesophaeum'')
*[[Diskvaxing]] (''Hygrophorus discoideus'')
*[[Djävulssopp]] (''Boletus satanas'')
*[[Doftfjällskivling]] (''Lepiota ochraceofulva'')
*[[Doftmussling]] (''Lentinellus suavissimus'')
*[[Doftriska]] (''Lactarius glyciosmus'')
*[[Doftskinn]] (''Cystostereum murraii'')
*[[Dofttaggsvamp]] (''Hydnellum suaveolens'')
*[[Dofttrattskivling]] (''Clitocybe fragrans'')
*[[Dofttråding]] (''Inocybe bongardii'')
*[[Doftvaxskivling]] (''Hygrophorus agathosmus'')
*[[Droppfläckig trattskivling]] (''Lepista gilva'')
*[[Droppklibbskivling]] (''Limacella guttata'')
*[[Droppmusseron]] (''Tricholoma pessundatum'')
*[[Droppskivling]] (''Chamaemyces fracidus'')
*[[Druvfingersvamp]] (''Ramaria botrytis'')
*[[Dunbläcksvamp]] (''Coprinus lagopus'')
*[[Dunmussling]] (''Crepidotus versutus'')
*[[Dvärggullhorn]] (''Calocera furcata'')
*[[Dynstinksvamp]] (''Phallus hadriani'')
*[[Dystersopp]] (''Porphyrellus porphyrosporus'')

===E===
*[[Ekkremla]] (''Russula pseudointegra'')
*[[Ekkrös]] (''Exidia truncata'')
*[[Eklackticka]] (''Ganoderma resinaceum'')
*[[Ekmusseron]] (''Tricholoma lascivum'')
*[[Ekriska]] (''Lactarius quietus'')
*[[Eksillkremla]] (''Russula graveolens'')
*[[Eksopp]] (''Leccinum aurantiacum'')
*[[Ekticka]] (''Phellinus robustus'')
*[[Eldticka]] (''Phellinus igniarius'')
*[[Eldsopp]] (''Boletus luridus'')
*[[Eldspindling]] (''Cortinarius limonius'')
*[[Elfenbenssopp]] (''Suillus placidus'')
*[[Elfenbensvaxskivling]] (''Hygrophorus eburneus'')
*[[Enkel lavklubba]] (''Multiclavula vernalis'')
*[[Epålettsvamp]] (''Panellus stipicus'')
*[[Etterkremla]] (''Russula urens'')
*[[Ettervitriska]] (''Lactarius bertillonii'')

===F===
{{Kolumner}}
*[[Fagerkremla]] (''Russula lepida'')
*[[Narrkantarell|Falsk kantarell]] (''Hygrophoropsis aurantiaca'')
*[[Falsk rutsopp]] (''Boletus porosporus'')
*[[Falsk rättikhätta]] (''Mycena pelianthina'')
*[[Falsk tryffel]] (''Diehliomyces micrósporus'')
*[[Finluden stensopp]] (''Boletus reticulatus'')
*[[Fjällig bläcksvamp]] (''Coprinus comatus'')
*[[Fjällig jordtunga]] (''Geoglossum fallax'')
*[[Fjällig taggsvamp]] (''Sarcodon imbricatus'')
*[[Fjällig tofsskivling]] (''Pholiota squarrosa'')
*[[Fjällmusseron]] (''Tricholoma imbricatum'')
*[[Fjällriska]] (''Lactarius spinosulus'')
*[[Fjällsopp]] (''Strobilomyces strobilaceus'')
*[[Fjällticka]] (''Polyporus squamosus'')
*[[Flockflugsvamp]] (''Amanita strobiliformis'')
*[[Flåhätta]] (''Mycena epipterygia'')
*[[Fläckig bitterskivling]] (''Gymnopilus sapineus'')
*[[Fläckkantarell]] (''Cantharellula umbonata'')
*[[Fläckkremla]] (''Russula maculata'')
*[[Fläckmusseron]] (''Tricholoma fulvum'')
*[[Fläcknagelskivling]] (''Collybia maculata'')
*[[Fläcksopp]] (''Leccinum variicolor'')
*[[Fnasig fjällskivling]] (''Macrolepiota excoriata'')
*[[Fnöskticka]] (''Fomes fomentarius'')
*[[Fransad jordstjärna]] (''Geastrum fimbriatum'')
*[[Frostvaxskivling]] (''Hygrophorus hypothejus'')
*[[Fyrflikig jordstjärna]] (''Geastrum quadrifidum'')
*[[Fårticka]] (''Albatrellus ovinus'')
*[[Föränderlig tofsskivling]] (''Kuehneromyces mutabilis'')
{{Kolumner-slut}}

===G===
{{Kolumner}}
*[[Gaffelkremla]] (''Russula heterophylla'')
*[[Gallkremla]] (''Russula fellea
*[[Gallmusseron]] (''Tricholoma virgatum'')
*[[Gallsopp]] (''Tylopilus felleus'')
*[[Gammelgranskål]] (''Pseudographis pinicola'')
*[[Gelétaggsvamp]] (''Pseudohýdnum gelatinósum'')
*[[Gelétratting]] (''Tremiscus hellvelloides'')
*[[Giftchampinjon]] (''Agaricus xanthoderma'')
*[[Gifthätting]] (''Galerina marginata'')
*[[Giftkremla]] (''Russula emetica'')
*[[Gifttrattskivling]] (''Clitocybe dealbata'')
*[[Glansbroskskivling]] (''Marasmius cohaerens'')
*[[Glansspindling]] (''Cortinarius renidens'')
*[[Glitterbläcksvamp]] (''Coprinus micaceus'')
*[[Goliatmusseron]] (''Tricholoma nauseosum'')
*[[Granatfjällskivling]] (''Melanophyllum echinatum'')
*[[Blodriska|Granblodriska]] (''Lactarius deterrimus'')
*[[Granfingersvamp]] (''Ramaria eumorpha'')
*[[Grangråticka]] (''Boletopsis leucomelaena'')
*[[Grankotteskivling]] (''Strobilurus esculentus'')
*[[Granriska]] (''Lactarius zonarioides'')
*[[Grantaggsvamp]] (''Bankera violascens'')
*[[Granticka]] (''Phellinus chrysoloma'')
*[[Grenbroskskivling]] (''Marasmiellus ramealis'')
*[[Grenticka]] (''Polyporus umbellatus'')
*[[Gropticka]] (''Oligoporus guttulatus'')
*[[Grovticka]] (''Phaeolus schweinitzii'')
*[[Grynig vaxskivling]] (''Hygrophorus pustulatus'')
*[[Grynsopp]] (''Suillus granulatus'')
*[[Grå bläcksvamp]] (''Coprinus atramentarius'')
*[[Grå brokskivling]] (''Panaeolus sphinctricus'')
*[[Grå fingersvamp]] (''Clavulina cinerea'')
*[[Grå kamskivling]] (''Amanita vaginata'')
*[[Grå kantarell]] (''Cantharellus cinereus'')
*[[Grå lärksopp]] (''Suillus viscidus'')
*[[Grå trattskivling]] (''Clitocybe metachroa'')
*[[Grå vaxskivling]] (''Hygrocybe unguinosa'')
*[[Gråbrun sammetsmusseron]] (''Dermoloma cuneifolium'')
*[[Gråfotad flugsvamp]] (''Amanita spissa'')
*[[Grågrön fjällskivling]] (''Lepiota griseovirens'')
*[[Gråkremling]] (''Asterophora parasitica'')
*[[Gråmusseron]] (''Tricholoma myomyces'')
*[[Gråriska]] (''Lactarius vietus'')
*[[Gråticka]] (''Boletopsis grisea'')
*[[Gråvit mjölskivling]] (''Clitopilus prunulus'')
*[[Gräddporing]] (''Skeletocutis lenis'')
*[[Gräddticka]] (''Perenniporia subacida'')
*[[Gränsticka]] (''Phellinus nigrolimitatus'')
*[[Grön jordtunga]] (''Microglossum viride'')
*[[Grön rödhätting]] (''Entoloma versatile'')
*[[Grön trattskivling]] (''Clitocybe odora'')
*[[Grönkremla]] (''Russula aeruginea'')
*[[Grönköttig spindling]] (''Cortinarius malicorius'')
*[[Grönmussling]] (''Panellus serotinus'')
*[[Grönpucklig tråding]] (''Inocybe corydalina'')
*[[Grönriska]] (''Lactarius blennius'')
*[[Grönskål]] (''Chlorociboria aeruginascens'')
*[[Gul fingersvamp]] (''Ramaria flava'')
*[[Gul flamskivling]] (''Pholiota alnicola'')
*[[Gul kragskivling]] (''Stropharia semiglobata'')
*[[Gul rotskål]] (''Sowerbyella imperialis'')
*[[Gul spindelskivling]] (''Cortinarius delibutus'')
*[[Gul vaxskivling]] (''Hygrocybe chlorophana'')
*[[Gulbrun hartryffel]] (''Rhizopogon luteolus'')
*[[Guldeggad hätta]] (''Mycena aurantiomarginata'')
*[[Gulfotshätta]] (''Mycena renati'')
*[[Guldkremla]] (''Russula aurea'')
*[[Guldtofsskivling]] (''Phaelepiota aurea'')
*[[Gulflockig fjällskivling]] (''Lepiota ventriosospora'')
*[[Gulkremla]] (''Russula claroflava'')
*[[Gulköttig grynskivling]] (''Cystoderma jasonis'')
*[[Gullgröppa]] (''Pseudomerulius aureus'')
*[[Gullhorn]] (''Calocera viscosa'')
*[[Gullkrös]] (''Tremella mesenterica'')
*[[Gullmurkling]] (''Neolecta vitellina'')
*[[Gulmjölkig ekriska]] (''Lactarius chrysorrheus'')
*[[Gulmjölkig storskål]] (''Peziza succosa'')
*[[Gulmjölkig sötriska]] (''Lactarius tabidus'')
*[[Gulnande spindelskivling]] (''Cortinarius rubicundulus'')
*[[Gulprickig vaxskivling]] (''Hygrophorus chrysodon'')
*[[Gulriska]] (''Lactarius repraesentaneus'')
*[[Gulskivig brokkremla]] (''Russula grisea'')
*[[Gulskivig kanelspindling]] (''Cortinarius croceus'')
*[[Gult porskinn]] (''Lindtneria trachyspora'')
*[[Gyllensopp]] (''Pulveroboletus gentilis'')
*[[Gyttrad röksvamp]] (''Lycoperdon pyriforme'')
*[[Gyttrad taggsvamp]] (''Creolophus cirrhatus'')
{{Kolumner-slut}}

===H===
*[[Hartryffel]]
*[[Haröra]]
*[[Hasselriska]]
*[[Hasselsopp]]
*[[Hattmurkla]]
*[[Hedspindelskivling]]
*[[Hjorthornssvamp]]
*[[Hjortsvamp]]
*[[Hjulbroskskivling]]
*[[Honungsskivling]]
*[[Horngrå nagelskivling]]
*[[Hovsvamp]]
*[[Hålsopp]]
*[[Häggdoftande trattskivling]]
*[[Hängeskål]]
*[[Hättmurkla]]
*[[Hönsbenssvamp]]
*[[Höstmusseron]]

===I===
*[[Igelkottröksvamp]]
*[[Irismusseron]]

===J===
*[[Jodoformkremla]]
*[[Jordmusseron]]
*[[Judasöra]]
*[[Jättekamskivling]]
*[[Jättemusseron]]
*[[Jättespindelskivling]]
*[[Jätteticka]]
*[[Jättetrattskivling]]

===K===
{{Kolumner}}
*[[Kakaofränskivling]]
*[[Kameleontskål]]
*[[Kamferriska]]
*[[Kamfingersvamp]]
*[[Kamjordstjärna]]
*[[Kamskivling]]
*[[Kandelabersvamp]]
*[[Kanelbroskskivling]]
*[[Kanelspindelskivling]]
*[[Kantarell]]
*[[Kantarellmussling]]
*[[Kantkremla]]
*[[Kantmusseron]]
*[[Kantspindelskivling]]
*[[Kantöra]]
*[[Karljohan]]
*[[Kastanjefjällskivling]]
*[[Kastanjemusseron]]
*[[Kastanjesopp]]
*[[Kastanjesprödskivling]]
*[[Kejsarskivling]]
*[[Klibbmussling]]
*[[Klibbticka]]
*[[Klubblik trumpetsvamp]]
*[[Klubbspindelskivling]]
*[[Klubbtrattskivling]]
*[[Klyvblad]]
*[[Knölfotad snöbollschampinjon]]
*[[Kokosriska]]
*[[Kolflamskivling]]
*[[Kopparspindelskivling]]
*[[Korallfingersvamp]]
*[[Koralltaggsvamp]]
*[[Korallticka]]
*[[Korkticka]]
*[[Kornig spindelskivling]]
*[[Kosopp]]
*[[Kosvamp]]
*[[Kotteskål]]
*[[Kragjordstjärna]]
*[[Kremla]]
*[[Kremlevaxskivling]]
*[[Kronskål]]
*[[Krusbärskremla]]
*[[Krusig blomkålssvamp]]
*[[Kryddspindelskivling]]
*[[Kuddticka]]
*[[Kungschampinjon]]
*[[Kvistskål]]
*[[Kärrsopp]]
{{Kolumner-slut}}

===L===
{{Kolumner}}
*[[Labyrintgröppa]]
*[[Lackkremla]]
*[[Lakritsriska]]
*[[Laxskivling]]
*[[Liksvamp]]
*[[Lila spindelskivling]]
*[[Lilakremla]]
*[[Lilariska]]
*[[Lilatrådriska]]
*[[Limsvamp]]
*[[Liten klubbsvamp]]
*[[Liten mönjeskål]]
*[[Liten äggsvamp]]
*[[Luddnagelskivling]]
*[[Luddticka]]
*[[Luden skålmurkla]]
*[[Luden vitriska]]
*[[Luktmusseron]]
*[[Luktticka]]
*[[Lukttofsskivling]]
*[[Lundbläcksvamp]]
*[[Lundells kremla]]
*[[Lundspindelskivling]]
*[[Lusriska]]
*[[Lutvaxskivling]]
*[[Långfotad röksvamp]]
*[[Läcker riska]]
*[[Läderboll]]
*[[Läderkremla]]
*[[Läderskål]]
*[[Lärkriska]]
*[[Lärksopp]]
*[[Lökbroskskivling]]
*[[Lökfotad ringskivling]]
*[[Lömsk biskopsmössa]]
*[[Lömsk fingersvamp]]
*[[Lömsk flugsvamp]]
*[[Lömsk rörsopp]]
{{Kolumner-slut}}

===M===
{{Kolumner}}
*[[Mandelkremla]]
*[[Mandelriska]]
*[[Marsipankremla]]
*[[Mattsvamp]]
*[[Medelstor äggsvamp]]
*[[Mild gulkremla]]
*[[Mjöldryga]]
*[[Mjölkhätta]]
*[[Mjölskivling]]
*[[Mjöltrattskivling]]
*[[Mortelstötsvamp]]
*[[Mosshätting]]
*[[Myrnavling]]
*[[Myrspindelskivling]]
*[[Mångkransad spindelskivling]]
*[[Mönjeskål]]
*[[Mönjesopp]]
*[[Mönjevaxskivling]]
*[[Mörkeggad stinkkremla]]
*[[Mörkfjällig vaxskivling]]
*[[Mörk doftriska]]
*[[Mörk kokosriska]]
*[[Mörk nagelskivling]]
*[[Mörk spärrfjällskivling]]
*[[Mörk trattskivling]]
*[[Mörk tuvskivling]]
*[[Mörkfotad bitterskivling]]
*[[Mörkmusseron]]
*[[Mörknande vaxskivling]]
*[[Mörknavlad dofttrattskivling]]
*[[Mörkringad flugsvamp]]
*[[Mörkviolett spindelskivling]]
*[[Mössmurkling]]
{{Kolumner-slut}}

===N===
*[[Nejlikbroskskivling]]
*[[Nässelkremla]]

===O===
*[[Ockragul fingersvamp]]
*[[Ockragul grynskivling]]
*[[Ockraspindelskivling]]
*[[Olivkremla]]
*[[Olivvaxskivling]]
*[[Ollonskål]]
*[[Orange kamskivling]]
*[[Orangegul taggsvamp]]
*[[Orangeskål]]
*[[Ostronmussling]]
*[[Ostronskivling]]
*[[Oxtungsvamp]]

===P===
*[[Panterflugsvamp]]
*[[Pantermusseron]]
*[[Papegojvaxskivling]]
*[[Parasitslidskivling]]
*[[Parasitsopp]]
*[[Pelargonspindelskivling]]
*[[Pepparkremla]]
*[[Pepparriska]]
*[[Pepparsopp]]
*[[Pipklubbsvamp]]
*[[Plattmurkla]]
*[[Pluggskivling]]
*[[Pluggtrattskivling]]
*[[Poppeltofsskivling]]
*[[Porslinsskivling]]
*[[Prickmusseron]]
*[[Pudrad trattskivling]]
*[[Pärontrådskivling]]

===R===
{{Kolumner}}
*[[Rabarbersvamp]]
*[[Raggskinn]]
*[[Riddarmusseron]]
*[[Rimskivling]]
*[[Ringbroskskivling]]
*[[Rodnande fjällskivling]]
*[[Rodnande flugsvamp]]
*[[Rodnande hartryffel]]
*[[Rodnande svartkremla]]
*[[Romells kremla]]
*[[Rosa rättikhätta]]
*[[Rosamjölkig rökriska]]
*[[Rosenhätta]]
*[[Rosenslemskivling]]
*[[Rosensopp]]
*[[Rostbrun grynskivling]]
*[[Rostnavling]]
*[[Rostöra]]
*[[Rotnagelskivling]]
*[[Rotsopp]]
*[[Rotticka]]
*[[Rottryffel]]
*[[Rund toppmurkla]]
*[[Rutbläcksvamp]]
*[[Rutsopp]]
*[[Rynkad fingersvamp]]
*[[Rynkig vitriska]]
*[[Rynkriska]]
*[[Rättikhätta]]
*[[Rävriska]]
*[[Röd sammetssopp]]
*[[Rödbrun jordstjärna]]
*[[Rödbrun mjölskivling]]
*[[Rödbrun stensopp]]
*[[Rödbrun trattskivling]]
*[[Röd ekkremla]]
*[[Röd flamskivling]]
*[[Röd flugsvamp]]
*[[Röd sammetssopp]]
*[[Rödfotad läderkremla]]
*[[Rödgul grynskivling]]
*[[Rödgul taggsvamp]]
*[[Rödgul trumpetsvamp]]
*[[Rödmussling]]
*[[Rödskivlig kanelspindelskivling]]
*[[Rökriska]]
*[[Rökslöjskivling]]
*[[Röksvamp]]
{{Kolumner-slut}}

===S===
{{Kolumner}}
*[[Sammetsfotad pluggskivling]]
*[[Sammetsfotad sköldskivling]]
*[[Sammetssopp]]
*[[Sandsopp]]
*[[Senapsfränskivling]]
*[[Sidenticka]]
*[[Sidentrådskivling]]
*[[Sienakremla]]
*[[Silkesmusseron]]
*[[Sillkremla]]
*[[Sippskål]]
*[[Skarp gulkremla]]
*[[Skinnticka]]
*[[Skogschampinjon]]
*[[Skogsriska]]
*[[Skogsrödhätting]]
*[[Skruvnagelskivling]]
*[[Skålmurkla]]
*[[Skålröksvamp]]
*[[Skäggmusseron]]
*[[Skäggriska]]
*[[Sköldskivling]]
*[[Skönfotad sopp]]
*[[Skörkremla]]
*[[Slemmig flamskivling]]
*[[Slemmig tofsskivling]]
*[[Slemmurkling]]
*[[Slemskivling]]
*[[Slemsopp]]
*[[Slemspindelskivling]]
*[[Slidskivling]]
*[[Slingerticka]]
*[[Slåtterbrokskivling]]
*[[Slät vitriska]]
*[[Slätfotad sopp]]
*[[Slöjröksvamp]]
*[[Slöjskivling]]
*[[Smal hattmurkla]]
*[[Smal svampklubba]]
*[[Småriska]]
*[[Smörsopp]]
*[[Snurrkrös]]
*[[Snöbollschampinjon]]
*[[Sommarkarljohan]]
*[[Sommarsopp]]
*[[Sommartrattskivling]]
*[[Sotriska]]
*[[Sotvaxskivling]]
*[[Spenslig fjällskivling]]
*[[Spädkremla]]
*[[Spärrfjällskivling]]
*[[Stenmurkla]]
*[[Stensopp]]
*[[Stinkkremla]]
*[[Stinkrödskivling]]
*[[Stinkspindelskivling]]
*[[Stinksvamp]]
*[[Stjälkröksvamp]]
*[[Stjärnsporig trådskivling]]
*[[Stoftkremling]]
*[[Stolt fjällskivling]]
*[[Stor klubbsvamp]]
*[[Stor kragskivling]]
*[[Stor lökbroskskivling]]
*[[Stor stinkbroskskivling]]
*[[Storkremla]]
*[[Stort haröra]]
*[[Streckmusseron]]
*[[Strecknagelskivling]]
*[[Strimmig brödkorgssvamp]]
*[[Strimmig lökspindelskivling]]
*[[Strimmig trattskivling]]
*[[Strumpticka]]
*[[Strävsopp]]
*[[Stubb-bläcksvamp]]
*[[Stubbhorn]]
*[[Stybbskål]]
*[[Styvskinn]]
*[[Svartblånande sopp]]
*[[Svart skålmurkla]]
*[[Svart trumpetsvamp]]
*[[Svartblå rödskivling]]
*[[Svarteggad sköldskivling]]
*[[Svartfjällig prickmusseron]]
*[[Svartgrön musseron]]
*[[Svartnande vaxskivling]]
*[[Svartriska]]
*[[Svartöra]]
*[[Svavelgul slöjskivling]]
*[[Svavelmusseron]]
*[[Svavelriska]]
*[[Svavelticka]]
*[[Svaveltofsskivling]]
*[[Svedkremla]]
*[[Syrlig fjällskivling]]
*[[Såpmusseron]]
{{Kolumner-slut}}

===T===
{{Kolumner}}
*[[Tagelbroskskivling]]
*[[Tallblodriska]]
*[[Tallkotteskivling]]
*[[Tallriska]]
*[[Tegelkremla]]
*[[Tegelröd björksopp]]
*[[Tegelröd slöjskivling]]
*[[Tegelröd trådskivling]]
*[[Tegelticka]]
*[[Tjockhorn]]
*[[Toppig giftspindelskivling]]
*[[Toppmurkla]]
*[[Toppslätskivling]]
*[[Topptrådskivling]]
*[[Tovig spindelskivling]]
*[[Transkräling]]
*[[Trappspindelsskivling]]
*[[Trattkantarell]]
*[[Trattkremla]]
*[[Trattnavling]]
*[[Tratt-ticka]]
*[[Trollsmör]]
*[[Trådklubbsvamp]]
*[[Tuvnagelskivling]]
*[[Tvåfärgad laxskivling]]
*[[Tårfränskivling]]
*[[Tårkremla]]
*[[Tårslöjskivling]]
*[[Tårsprödskivling]]
*[[Tätskivig svedkremla]]
{{Kolumner-slut}}

===U===
*[[Ullspindelskivling]]
*[[Umbraröksvamp]]
*[[Umbraspindelskivling]]
*[[Undulatvaxskivling]]

===V===
{{Kolumner}}
*[[Vargmjölk]]
*[[Vattenblå spindelskivling]]
*[[Vattrad vaxskivling]]
*[[Vaxnavling]]
*[[Veckad kragskivling]]
*[[Vecknavelskivling]]
*[[Vedmussling]]
*[[Vedplätt]]
*[[Videriska]]
*[[Vindlad klockmurkla]]
*[[Vinkremla]]
*[[Vinriska]]
*[[Vintermussling]]
*[[Vinternagelskivling]]
*[[Vinterticka]]
*[[Vintertrattskivling]]
*[[Violettfotad puderskivling]]
*[[Violettfotad slemspindelskivling]]
*[[Violett geléskål]]
*[[Violettköttig stinkspindelskivling]]
*[[Violettröd spindelskivling]]
*[[Violmusseron]]
*[[Violriska]]
*[[Violspindelskivling]]
*[[Violticka]]
*[[Vit flugsvamp]]
*[[Vit hattmurkla]]
*[[Vit kamskivling]]
*[[Vit kungschampinjon]]
*[[Vit parkchampinjon]]
*[[Vit slidskivling]]
*[[Vit slöjskivling]]
*[[Vit sprödskivling]]
*[[Vit såpmusseron]]
*[[Vit tofsskivling]]
*[[Vit tuvskivling]]
*[[Vit vaxskivling]]
*[[Vitbrun vaxskivling]]
*[[Vitgul flugsvamp]]
*[[Vitköttig giftchampinjon]]
*[[Vitmussling]]
*[[Vitsporig mellankremla]]
*[[Vittryffel]]
*[[Vitviolett spindelskivling]]
*[[Vriden klubbfingersvamp]]
*[[Vårmusseron]]
*[[Vårnagelskivling]]
*[[Vårtfjällskivling]]
*[[Vårticka]]
*[[Vårtig röksvamp]]
*[[Vårtkrös]]
*[[Vårtofsskivling]]
*[[Liten vårtrattskivling]]
* [[Stor vårtrattskivling]]
*[[Vårtöra]]
*[[Väderspåstjärna]]
*[[Välluktande taggsvamp]]
*[[Välluktande vaxskivling]]
*[[Vägchampinjon]]
{{Kolumner-slut}}

===Z===
*[[Zonkamskivling]]
*[[Zonticka]]

===Ä===
*[[Äggkremla]]
*[[Äggsopp]]
,((äggsvamp))
*[[Äkta elfenbensvaxskivling]]
*[[Äkta tryffel]]
*[[Ängschampinjon]]
*[[Ängsmusseron]]
*[[Ängsröksvamp]]
*[[Ängsvaxskivling]]
*[[Ärggrön kragskivling]]
*[[Ättiksopp]]

===Ö===
*[[Ögonskål]]
*[[Örmurkla]]
*[[Öronmussling]]
*[[Örskål]]
*[[Örsopp]]
*[[Örtaggsvamp]]

==Se även==
*[[Lista över svenska matsvampar]]

[[Kategori:Svampar| ]]
[[Kategori:Listor med anknytning till biologi|Svampar]]


text:
# Talagoda
Talagoda är en administrativ by i Sri Lanka.   Den ligger i provinsen Centralprovinsen, i den centrala delen av landet, 130 km nordost om huvudstaden Colombo.

wikiname: svwiki

title: Talagoda

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Sri Lanka|datum=2016-10}}
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Talagoda
| native_name          =
| other_name           =
| category             = Administrativ by
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Sri Lanka
| country_flag         = true
| state                = [[Centralprovinsen (Sri Lanka)|Centralprovinsen]]
| state_type           = Provins
| region               =
| region_type          =
| district             =
| district_type        =
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           =
| population_date      =
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Indian Standard Time|IST]]
| utc_offset           = +5:30
| timezone_DST         =
| utc_offset_DST       =
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Sri Lanka|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Sri Lanka
| map_locator          = Sri Lanka
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = 7.6747
| long_d               = 80.7504
| municipality         = Talagoda
| municipality_type    = Administrativ by
| elevation            = 166
| timezone_label       = Asia/Colombo
}}

'''Talagoda''' är <!--A.ADM4-->en [[Sri Lankas administrativa indelning|administrativ by]] i [[Sri Lanka]].<ref name = "gn8302732"/>   Den ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Centralprovinsen (Sri Lanka)|Centralprovinsen]], i den centrala delen av landet, {{formatnum:130}} km nordost om huvudstaden [[Colombo]].
== Källor ==

<references>
<ref name = "gn8302732">[{{Geonameslänk|gnid=8302732|name=talagoda}} Talagoda] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-06-06; databasdump nerladdad 2015-05-23</ref>

</references>

[[Kategori:Administrativa byar i Centralprovinsen (Sri Lanka)]]

Land: Sri Lanka

Provins: Centralprovinsen

Administrativ by: Talagoda


text:
# Aspilota brandti
Aspilota brandti är en stekelart som beskrevs av Fischer 1978. Aspilota brandti ingår i släktet Aspilota och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade.

title: Aspilota brandti

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Aspilota brandti''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Bracksteklar]]
| familia = Braconidae
| genus_sv =
| genus = [[Aspilota]]
| species_sv =
| species = '''Aspilota brandti'''
| taxon = Aspilota brandti
| taxon_authority = [[Fischer (auktor)|Fischer]], 1978
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Ichneumonoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Aspilota brandti'''''<ref name = "col319047"/> är en [[steklar|stekel]]art som beskrevs av [[Fischer (auktor)|Fischer]] 1978. ''Aspilota brandti'' ingår i [[släkte]]t ''[[Aspilota]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[bracksteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/aspilota+brandti/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col319047">Fischer, M. (1978) Neue Alysiinen von Neu Guinea, Neu Britannien und den Philippinen (Hymenoptera, Braconidae, Alysiinae)., Annalen des Naturhistorischen Museums in Wien. 81:479-497.</ref>
<ref name = "source">''Taxapad Ichneumonoidea''. Yu D.S.K., 2009-05-04</ref>
</references>

[[Kategori:Bracksteklar]]
[[Kategori:Aspilota|brandti]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Ichneumonoidea

Familj: Bracksteklar · Braconidae

Släkte: Aspilota

Art: Aspilota brandti

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Fischer, 1978


text:
# Globularia sintenisii
Globularia sintenisii är en grobladsväxtart som beskrevs av Heinrich Carl Haussknecht och Wettst.. Globularia sintenisii ingår i släktet bergskrabbor, och familjen grobladsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Globularia sintenisii

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|grobladsväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Globularia sintenisii''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Plisterordningen]]
| ordo = Lamiales
| familia_sv = [[Grobladsväxter]]
| familia = Plantaginaceae
| genus_sv = [[Bergskrabbor]]
| genus = Globularia
| species_sv =
| species = '''Globularia sintenisii'''
| taxon = Globularia sintenisii
| taxon_authority = [[Heinrich Carl Haussknecht|Hausskn.]] & Wettst.
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Globularia sintenisii'''''<ref name = "C132"/> är en [[grobladsväxter|grobladsväxt]]art som beskrevs av [[Heinrich Carl Haussknecht]] och Wettst.. ''Globularia sintenisii'' ingår i [[släkte]]t [[Globularia|bergskrabbor]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[grobladsväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16654488|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Hausskn. & Wettst., 1895 ''In: Bull. Herb. Boiss. 3: 274, t. 7''</ref>
<ref name = "source">[http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World]</ref>
</references>

[[Kategori:Bergskrabbor]]
[[Kategori:Globularia (Plantaginaceae)|sintenisii]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Plisterordningen · Lamiales

Familj: Grobladsväxter · Plantaginaceae

Släkte: Bergskrabbor · Globularia

Art: Globularia sintenisii

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Globularia sintenisii

Auktor: Hausskn. & Wettst.


text:
# Phodopus sungorus
Phodopus sungorus, i dagligt tal kallad rysk vintervit dvärghamster, är en däggdjursart som först beskrevs av Peter Simon Pallas 1773.  Phodopus sungorus ingår i släktet Phodopus och familjen hamsterartade gnagare. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.
Arten blir 7 till 9 cm lång (huvud och bål), har en 0,5 till 1,5 cm lång svans och väger 22 till 25 g. Bakfötterna samt öronen är cirka 1,1 till 1,5 cm långa. Under sommaren är ovansidan täckt av askgrå till mörkbrun päls. Dessutom förekommer en svart längsgående strimma från området mellan ögonen över huvudet och ryggens topp till stjärten. Huvudet kännetecknas även av öron med vit insida och brunaktig utsida. På undersidan, kinderna, läpparna och svansen förekommer vit päls. Före vintern ändras pälsfärgen till vit.
Denna dvärghamster förekommer i Kazakstan och i ryska regioner norr om Kazakstan och norr om västra Mongoliet. Habitatet utgörs främst av stäpper.
Individerna gräver underjordiska bon med de djupaste delarna en meter under markytan. Arten använder även tunnlar som skapades av andra djur. Födan utgörs av frön och några insekter. Phodopus sungorus lagrar fett i kroppen före vintern men går inte i ide. Honor kan para sig upp till 6 gånger per år och per kull föds 4 till 11 ungar.
Dräktigheten varar ungefär 18 dagar och cirka fyra månader efter födelsen blir ungarna könsmogna. Ungarna uppfostras av modern och fadern tillsammans. Phodopus sungorus är främst nattaktiv och ibland kan den leta efter föda under 2-3 timmar på morgonen. Honornas revir är avgränsade mot varandra men hannarnas revir kan överlappa med andra hannars och honors territorium.

title: Phodopus sungorus

wikitext:
{{Taxobox
| name = ''Phodopus sungorus''
| status = LC
| image = Phodopus sungorus 2 - Colour corrected.jpg
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| classis_sv = [[Däggdjur]]
| classis = Mammalia
| infraclassis = Eutheria
| infraclassis_sv = [[Högre däggdjur]]
| ordo_sv = [[Gnagare]]
| ordo = Rodentia
| familia_sv = [[Hamsterartade gnagare]]
| familia = Cricetidae
| subfamilia_sv = [[Hamstrar]]
| subfamilia = Cricetinae
| genus_sv =
| genus = [[Phodopus]]
| species_sv =
| species = '''Phodopus sungorus'''
| taxon = Phodopus sungorus
| taxon_authority = ([[Peter Simon Pallas|Pallas]], 1773)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = * Sibirisk dvärghamster
* Rysk vintervit dvärghamster
| status_ref = <ref name = "iucn"/>
}}

'''''Phodopus sungorus'''''<ref name = "col728"/><ref name = "col734"/><ref name = "col738"/>, i dagligt tal kallad rysk vintervit dvärghamster, är en [[däggdjur]]sart som först beskrevs av [[Peter Simon Pallas]] 1773.  ''Phodopus sungorus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Phodopus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[hamsterartade gnagare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> [[IUCN]] kategoriserar arten globalt som [[livskraftig]].<ref name = "iucn"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

Arten blir 7 till 9 cm lång (huvud och bål), har en 0,5 till 1,5 cm lång svans och väger 22 till 25 g. Bakfötterna samt öronen är cirka 1,1 till 1,5 cm långa. Under sommaren är ovansidan täckt av askgrå till mörkbrun päls. Dessutom förekommer en svart längsgående strimma från området mellan ögonen över huvudet och ryggens topp till stjärten. Huvudet kännetecknas även av öron med vit insida och brunaktig utsida. På undersidan, kinderna, läpparna och svansen förekommer vit päls. Före vintern ändras pälsfärgen till vit.<ref name="HMW"/>

Denna dvärghamster förekommer i [[Kazakstan]] och i [[Ryssland|ryska]] regioner norr om Kazakstan och norr om västra [[Mongoliet]]. [[Habitat]]et utgörs främst av [[stäpp]]er.<ref name = "iucn"/>

Individerna gräver underjordiska bon med de djupaste delarna en meter under markytan. Arten använder även tunnlar som skapades av andra djur. Födan utgörs av frön och några insekter. ''Phodopus sungorus'' lagrar fett i kroppen före vintern men går inte i ide. Honor kan para sig upp till 6 gånger per år och per kull föds 4 till 11 ungar.<ref name = "iucn"/>

[[Dräktighet]]en varar ungefär 18 dagar och cirka fyra månader efter födelsen blir ungarna könsmogna. Ungarna uppfostras av modern och fadern tillsammans. ''Phodopus sungorus'' är främst nattaktiv och ibland kan den leta efter föda under 2-3 timmar på morgonen. Honornas revir är avgränsade mot varandra men hannarnas revir kan överlappa med andra hannars och honors territorium.<ref name="HMW"/>

== Källor ==

<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/phodopus+sungorus/match/1|titel= Species 2000 & [[Integrated Taxonomic Information System|ITIS]] Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col728">Wilson, Don E., and DeeAnn M. Reeder, eds. (1992) , [[Mammal Species of the World|Mammal Species of the World: A Taxonomic and Geographic Reference]], 2nd ed., 3rd printing</ref>
<ref name = "col734">(2005) , website [http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=13000371 ''Phodopus sungorus''], Mammal Species of the World</ref>
<ref name = "col738">Wilson, Don E., and F. Russell Cole (2000) , Common Names of Mammals of the World</ref>
<ref name = "source">''[[Integrated Taxonomic Information System|ITIS]]: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
<ref name = "iucn">{{IUCN2012.2| assessors = | år = 2008| id = 17037| titel = Phodopus sungorus| hämtdatum = 2012-10-24}}</ref>
<ref name="HMW">{{Bokref |titel=Handbook of the Mammals of the World |redaktör=Wilson, Lacher Jr. & Mittermeier |volym=7 - Rodents II |år=2017 |utgivare=Lynx Edition |utgivningsort=Barcelona |isbn=978-84-16728-04-6 |sid=281-282 |kapitel=''Phodopus sungorus'' }}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Phodopus sungorus|''Phodopus sungorus''}}
* {{wikispecies|Phodopus sungorus|''Phodopus sungorus''}}

{{taxonbar}}
[[Kategori:Hamsterartade gnagare]]
[[Kategori:Phodopus|sungorus]]
[[Kategori:Däggdjur i palearktiska regionen]]

title: Systematik

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Klass: Däggdjur · Mammalia

Infraklass: Högre däggdjur · Eutheria

Ordning: Gnagare · Rodentia

Familj: Hamsterartade gnagare · Cricetidae

Underfamilj: Hamstrar · Cricetinae

Släkte: Phodopus

Art: Phodopus sungorus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Phodopus sungorus

title: Synonymer

Synonymer: - Sibirisk dvärghamster - Rysk vintervit dvärghamster

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Gundal och Högås
Gundal och Högås var en av SCB avgränsad och namnsatt tätort, omfattande bebyggelse som till största delen är belägen i Kungsbacka kommun i Hallands län, men även i Göteborgs kommun och Mölndals kommun i Västra Götalands län. Från 2018 ingår området i Göteborgs tätort.
Gundal och Högås är beläget öster om länsväg 158, längs med länsväg Lindomevägen (länsväg N 961) mot Lindome. Östra delen av Gundal och Högås är den tidigare småorten Hällesås, som förr var del av Lindome sockens Skogtorpa rote.

## Befolkningsutveckling
| Befolkningsutvecklingen i Gundal och Högås 1990–2015                                                                          | Befolkningsutvecklingen i Gundal och Högås 1990–2015 | Befolkningsutvecklingen i Gundal och Högås 1990–2015 | Befolkningsutvecklingen i Gundal och Högås 1990–2015 | Befolkningsutvecklingen i Gundal och Högås 1990–2015 |
| ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ---------------------------------------------------- | ---------------------------------------------------- | ---------------------------------------------------- | ---------------------------------------------------- |
|                                                                                |                                                      |                                                      |                                                      |                                                      |
| År                                                                                |                                                      |                                                      | Folkmängd                                            | Areal (ha)                                           |
| 1990                                                                                | 1990                                                 |                                                      | 241                                                  | 64#                                                  |
| 1995                                                                                | 1995                                                 |                                                      | 173                                                  | 41#                                                  |
| 2000                                                                                | 2000                                                 |                                                      | 313                                                  | 79                                                   |
| 2005                                                                                | 2005                                                 |                                                      | 363                                                  | 79                                                   |
| 2010                                                                                | 2010                                                 |                                                      | 384                                                  | 79                                                   |
| 2015                                                                                | 2015                                                 |                                                      | 631                                                  | 167                                                  |
| Anm.: Ny tätort 2000, sammanvuxen med småorterna Hällesås och Tråkärrslätt 2015. Sammanvuxen med Göteborg 2018. # Som småort. |                                                      |                                                      |                                                      |                                                      |

## Samhället
Bebyggelsen består endast av villor, längs med större eller mindre vägar i området.

title: Gundal och Högås

wikitext:
{{Ortsfakta WD
| form              = fd tätort, del av [[Göteborg]]s tätort

| landskap1         = [[Halland]]
| landskap2         = [[Västergötland]]

| distrikt1        = [[Släps distrikt]]
| distrikt2        = [[Askims distrikt]]
| distrikt3        = [[Lindome distrikt]]

| postort        = Billdal

}}

'''Gundal och Högås''' var en av [[SCB]] avgränsad och namnsatt [[tätort]], omfattande bebyggelse som till största delen är belägen i [[Kungsbacka kommun]] i [[Hallands län]], men även i [[Göteborgs kommun]] och [[Mölndals kommun]] i [[Västra Götalands län]]. Från 2018 ingår området i [[Göteborg]]s tätort.

Gundal och Högås är beläget öster om [[länsväg 158]], längs med länsväg ''Lindomevägen'' (länsväg N 961) mot Lindome. Östra delen av Gundal och Högås är den tidigare småorten [[Hällesås]], som förr var del av [[Lindome socken]]s [[Skogtorpa rote]].

== Befolkningsutveckling ==
{{Befolkningsutveckling
| från = 1990
| namn = Gundal och Högås
| till = 2015
| fotnot = Ny tätort 2000, sammanvuxen med småorterna [[Hällesås]] och [[Tråkärrslätt]] 2015. Sammanvuxen med [[Göteborg]] 2018.
| ref = <ref name="Statmallen Befolkning i Sveriges Tätorter 2015">{{Webbref | url=http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0810__MI0810A/LandarealTatort/?rxid=ff9309f9-7ecb-480f-a73c-08d86b3e56f8 | titel=Landareal per tätort, folkmängd och invånare per kvadratkilometer. Vart femte år 1960 - 2016 | utgivare=[[Statistiska centralbyrån]] | hämtdatum=18 maj 2017 | arkivurl=https://web.archive.org/web/20170613011648/http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0810__MI0810A/LandarealTatort/?rxid=ff9309f9-7ecb-480f-a73c-08d86b3e56f8 | arkivdatum=13 juni 2017 }}</ref>
| max = 631
| y2005 = 363
| a2005 = 79
| y2000 = 313
| a2000 = 79
| s1990 = 241
| a1990 = 64
| s1995 = 173
| a1995 = 41
| y2010 = 384
| a2010 = 79
| y2015 = 631
| a2015 = 167
}}

==Samhället==
Bebyggelsen består endast av villor, längs med större eller mindre vägar i området.
==Se även==
*[[Släps socken]]

== Noter ==
<references/>

[[Kategori:Ej längre existerande SCB-definierade orter i Kungsbacka kommun]]
[[Kategori:Ej längre existerande SCB-definierade orter i Göteborgs kommun]]
[[Kategori:Ej längre existerande SCB-definierade orter i Mölndals kommun]]
[[Kategori:Tidigare tätorter i Hallands län]]
[[Kategori:Tidigare småorter i Sverige]]

Land: Sverige

Landskap: Halland, Västergötland

Län: Hallands län, Västra Götalands län

Kommuner: Kungsbacka kommun, Göteborgs kommun, Mölndals kommun

Distrikt: Släps distrikt, Askims distrikt, Lindome distrikt

Befolkningstäthet: 4 inv./hektar

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)

Postort: Billdal


text:
# Tonie Lewenhaupt
Tonie Inge Brigitte Lewenhaupt, tidigare Tony Inge Brigitte Lewenhaupt, född Werner 27 juli 1937 i Stockholm, är en svensk dräkthistoriker, modeskribent och författare.

## Biografi
Tonie Lewenhaupt är dotter till regissören och filmvetaren Gösta Werner. Hon utbildade sig på Konstfackskolan inom reklam och modeteckning 1954–1957 och studerade även journalistik. Drygt 20 år gammal blev hon moderedaktör på Bonniers månadstidning och fick möjlighet att nära följa haute couture-modet i Paris. Hon arbetade som modetecknare och som stylist.
1964 gifte hon sig med reklam- och modefotografen greve Claës Lewenhaupt. De arbetade tillsammans med journalistik, reklam och böcker. Han fotograferade och hon skrev texterna. Mot slutet av 1970-talet fick hon andra intressen. I stället för att skriva om det dagsaktuella modet började hon skriva om trädgårdsfrågor. Paret Lewenhaupt gav 1983 ut boken Bakom häcken : idéer och tankar kring trädgård. Hon studerade konstvetenskap och intresserade sig för dräkthistoria. Särskilt fäste hon sig för hur kulturella uttryck, inklusive mode, utvecklades och etablerades. Viktig inspiration kom från Quentin Bell och Anne Hollander. När hon 2013 tilldelades Rausingpriset var det med motiveringen ”att hon visat på den starka kopplingen mellan samhällsförhållanden och mode”. Lewenhaupt intresserade sig särskilt för vad kläderna kunde berätta om ägarna, exempelvis varför vissa kläder blivit omsydda.
Lewenhaupt har sedan 1970-talet bott i Landskrona kommun. 1984 ordnade hon en mycket välbesökt utställning med inlånat material om kvinnans kläder 1884–1984 på Landskrona konsthall.
På 1980-talet började Lewenhaupt att bygga upp en samling med modekläder och dräkter. Hon fick gåvor, bland annat från Stina Pacini Ohlsson, innehavare av en exklusiv modebutik i Malmö. Hon köpte på auktioner i London. Ett resultat blev boken Lilla svarta (1985), ett annat Tidens tecken : kvinnans kläder i förhållande till sin omgivning (1988), båda samarbeten med maken.
När maken dog 1990 drabbades hon av en djup depression och tappade intresset för samlingen. Stora delar skänktes till Nationalmuseum i Stockholm och Kulturen i Lund. Donationen till Nationalmuseum, drygt 150 föremål från världens främsta modehus, överfördes senare till Röhsska museet i Göteborg.
Lewenhaupt gifte sig 1997 med konstnären Carl Fredrik Reuterswärd. Han bodde sedan länge i Schweiz och hon delade nu sin tid mellan Sverige och Schweiz. Hon fortsatte att skriva böcker om kläder och trädgårdar, höll föreläsningar och blev ansvarig för uppslagsordet ”mode” i Nationalencyklopedin. Carl Fredrik Reuterswärd dog 2016.  Lewenhaupt har fortsatt att vara aktiv med kultur i olika former. Hon vill bland annat tillgängliggöra många av Reuterswärds skulpturer som finns magasinerade. 2021 gav hon ut boken Sydda minnen, nedslag i modehistorien med illustrationer av författaren.

title: Tonie Lewenhaupt

wikitext:
{{Faktamall biografi
| namn          = Tonie Lewenhaupt
| bild          =
| bildtext      =
| födelsenamn   = Tony Inge Brigitte Werner
| födelsedatum  = {{ålder|1937|07|27}}
| nationalitet  = {{flaggbild|Sverige}} Svensk
| födelseort    = [[Stockholm]]
| hemort        =
| dödsdatum     =
| dödsort       =
| utbildning    = [[Konstfack]] 1954–1957
| yrke          = [[Författare]], [[Journalist]], [[Teckning (konst)|Tecknare]]
| känd_för      =
| utmärkelser   = [[Rausingpriset]] 2013
| företrädare   =
| efterträdare  =
| make          = Claës Lewenhaupt 1964-1990 <br> [[Carl Fredrik Reuterswärd]] 1997-2016
| Barn          =
| webbplats     =
| namnteckning  =
}}
'''Tonie Inge Brigitte Lewenhaupt''', tidigare ''Tony Inge Brigitte Lewenhaupt'', född ''Werner'' 27 juli 1937 i [[Stockholm]], är en svensk dräkthistoriker, [[Mode|modeskribent]] och författare.<ref>Sveriges befolkning 1950: Gösta Werner</ref>

== Biografi ==
Tonie Lewenhaupt är dotter till [[Regissör|regissören]] och [[Filmvetenskap|filmvetaren]] [[Gösta Werner (regissör)|Gösta Werner]]. Hon utbildade sig på [[Konstfack|Konstfackskolan]] inom [[reklam]] och modeteckning 1954–1957 och studerade även [[journalistik]]. Drygt 20 år gammal blev hon moderedaktör på ''[[Bonniers månadstidning]]'' och fick möjlighet att nära följa ''[[haute couture]]''-modet i [[Paris]]. Hon arbetade som modetecknare och som [[stylist]].<ref>{{Tidningsref|författare=Tornborg, Katarina|datum=2002-11-03|rubrik=Porträttet: Tonie Lewenhaupt|tidning=Sydsvenskan}}</ref><ref name=":0">{{Bokref|efternamn=Lewenhaupt|förnamn=Tonie|titel=The Lewenhaupt fashion collection|år=2019|sid=8-12|utgivare=Rhösska|utgivningsort=Göteborg|isbn=978-91-7843-526-5|libris=3d80kqpb1w76v47m|kapitel=About the art of saving the right clothes}}</ref>

1964 gifte hon sig med reklam- och modefotografen greve Claës [[Lewenhaupt]]. De arbetade tillsammans med journalistik, reklam och böcker. Han fotograferade och hon skrev texterna. Mot slutet av 1970-talet fick hon andra intressen. I stället för att skriva om det dagsaktuella modet började hon skriva om trädgårdsfrågor. Paret Lewenhaupt gav 1983 ut boken ''Bakom häcken : idéer och tankar kring trädgård''. Hon studerade [[konstvetenskap]] och intresserade sig för dräkthistoria. Särskilt fäste hon sig för hur kulturella uttryck, inklusive mode, utvecklades och etablerades. Viktig inspiration kom från [[Quentin Bell]] och Anne Hollander. När hon 2013 tilldelades [[Rausingpriset]] var det med motiveringen ”att hon visat på den starka kopplingen mellan samhällsförhållanden och mode”<ref>{{Tidningsref|författare=Johansson, Lars|datum=2013-03-12|rubrik=Tonie Lewenhaupt får Rausingpriset|tidning=Skånska Dagbladet}}</ref>. Lewenhaupt intresserade sig särskilt för vad kläderna kunde berätta om ägarna, exempelvis varför vissa kläder blivit omsydda.<ref name=":0" />

Lewenhaupt har sedan 1970-talet bott i [[Landskrona kommun]]. 1984 ordnade hon en mycket välbesökt utställning med inlånat material om kvinnans kläder 1884–1984 på [[Landskrona konsthall]].<ref>{{Tidskriftsref|författare=Svensson, Ingrid|rubrik=Samtal med Tonie Lewenhaupt|tidskrift=Biblis|år=2015|volym=Vol. 69|sid=35-38}}</ref>

På 1980-talet började Lewenhaupt att bygga upp en samling med modekläder och dräkter. Hon fick gåvor, bland annat från Stina Pacini Ohlsson, innehavare av en exklusiv modebutik i [[Malmö]]. Hon köpte på auktioner i [[London]]. Ett resultat blev boken ''Lilla svarta'' (1985), ett annat ''Tidens tecken : kvinnans kläder i förhållande till sin omgivning'' (1988), båda samarbeten med maken.

När maken dog 1990 drabbades hon av en djup depression och tappade intresset för samlingen. Stora delar skänktes till [[Nationalmuseum, Stockholm|Nationalmuseum]] i Stockholm och [[Kulturen]] i [[Lund]]. Donationen till Nationalmuseum, drygt 150 föremål från världens främsta [[modehus]], överfördes senare till [[Röhsska museet]] i Göteborg.<ref>{{Webbref|url=https://rohsska.se/aktiviteter/bokrelease-tonie-lewenhaupt/|titel=Bokrelease: The Lewenhaupt Fashion Collection|hämtdatum=3 oktober 2022|utgivare=Rhösska museet}}</ref><ref name=":0" />

Lewenhaupt gifte sig 1997 med konstnären [[Carl Fredrik Reuterswärd]]. Han bodde sedan länge i [[Schweiz]] och hon delade nu sin tid mellan Sverige och Schweiz. Hon fortsatte att skriva böcker om kläder och trädgårdar, höll föreläsningar och blev ansvarig för uppslagsordet ”mode” i [[Nationalencyklopedin]]. Carl Fredrik Reuterswärd dog 2016.  Lewenhaupt har fortsatt att vara aktiv med kultur i olika former. Hon vill bland annat tillgängliggöra många av Reuterswärds skulpturer som finns magasinerade. 2021 gav hon ut boken ''Sydda minnen'', nedslag i modehistorien med illustrationer av författaren.<ref>{{Tidningsref|författare=Anjou, Mikael|datum=2017-12-23|rubrik=Vilodagar är inte riktigt Tonie Lewenhaupts grej|tidning=Landskrona Posten}}</ref>

== Källor ==
<references />

==Externa länkar==
*[https://www.ht.lu.se/fileadmin/_processed_/f/b/csm_tonie_96f173f0e3.jpeg  Bild på Tonie Lewenhaupt 2013]
*[http://libris.kb.se/hitlist?d=libris&q=Lewenhaupt,%20Tonie LIBRIS]

{{STANDARDSORTERING:Lewenhaupt, Tonie}}
{{auktoritetsdata}}
[[Kategori:Födda 1937]]
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Svenska journalister under 1900-talet]]
[[Kategori:Svenska författare under 1900-talet]]
[[Kategori:Levande personer]]

Född: Tony Inge Brigitte Werner · 27 juli 1937 · Stockholm

Nationalitet: Svensk

Utbildning: Konstfack 1954–1957

Yrke/uppdrag: Författare, Journalist, Tecknare

Make: Claës Lewenhaupt 1964-1990 · Carl Fredrik Reuterswärd 1997-2016

Utmärkelser: Rausingpriset 2013


text:
# Pedicularis smithiana
Pedicularis smithiana är en snyltrotsväxtart som beskrevs av Gustave Henri Bonati.
Pedicularis smithiana ingår i släktet spiror och familjen snyltrotsväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Pedicularis smithiana

wikitext:
{{Taxobox
| name = ''Pedicularis smithiana''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Plisterordningen]]
| ordo = Lamiales
| familia_sv = [[Snyltrotsväxter]]
| familia = Orobanchaceae
| genus_sv = [[Spiror]]
| genus = Pedicularis
| species_sv =
| species = '''Pedicularis smithiana'''
| taxon = Pedicularis smithiana
| taxon_authority = [[Gustave Henri Bonati|Bonati]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Pedicularis praealta'' <small>[[Gustave Henri Bonati|Bonati]]</small>
}}

'''''Pedicularis smithiana''''' är en [[snyltrotsväxter|snyltrotsväxtart]] som beskrevs av [[Gustave Henri Bonati]].<ref name = "C132"/>

''Pedicularis smithiana'' ingår i [[släkte]]t [[Pedicularis|spiror]] och [[familj (biologi)|familjen]] [[snyltrotsväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==

<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16666360|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Bonati, 1911 ''In: Notes Roy. Bot. Gard. Edinburgh 5(23): 83-84, t. 72''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-08-31 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Spiror]]
[[Kategori:Pedicularis (Orobanchaceae)|smithiana]]

title: Systematik

Familj: Snyltrotsväxter · Orobanchaceae

Släkte: Spiror · Pedicularis

Art: Pedicularis smithiana

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Pedicularis smithiana

Auktor: Bonati

title: Synonymer

Synonymer: Pedicularis praealta Bonati


text:
# Cayaponia longiloba
Cayaponia longiloba är en gurkväxtart som beskrevs av A.K. Monro. Cayaponia longiloba ingår i släktet Cayaponia och familjen gurkväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Cayaponia longiloba

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|gurkväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Cayaponia longiloba''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Gurkordningen]]
| ordo = Cucurbitales
| familia_sv = [[Gurkväxter]]
| familia = Cucurbitaceae
| genus_sv =
| genus = [[Cayaponia]]
| species_sv =
| species = '''Cayaponia longiloba'''
| taxon = Cayaponia longiloba
| taxon_authority = A.K. Monro
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Cayaponia longiloba'''''<ref name = "C132"/> är en [[gurkväxter|gurkväxt]]art som beskrevs av A.K. Monro. ''Cayaponia longiloba'' ingår i [[släkte]]t ''[[Cayaponia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[gurkväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16810232|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">A.K. Monro, 1996 ''In: Novon 6(1): 82''</ref>
<ref name = "source">[http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World]</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Cayaponia longiloba|''Cayaponia longiloba''}}

[[Kategori:Gurkväxter]]
[[Kategori:Cayaponia|longiloba]]

title: Systematik

Ordning: Gurkordningen · Cucurbitales

Familj: Gurkväxter · Cucurbitaceae

Släkte: Cayaponia

Art: Cayaponia longiloba

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Cayaponia longiloba

Auktor: A.K. Monro


text:
# Duchailluia anthracina
Duchailluia anthracina är en kackerlacksart som först beskrevs av Gerstaecker 1883.  Duchailluia anthracina ingår i släktet Duchailluia och familjen storkackerlackor.
Artens utbredningsområde är Kamerun. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Duchailluia anthracina

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kackerlacks|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Duchailluia anthracina''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Kackerlackor]]
| ordo = Blattodea
| familia_sv = [[Storkackerlackor]]
| familia = Blattidae
| genus_sv =
| genus = [[Duchailluia]]
| species_sv =
| species = '''Duchailluia anthracina'''
| taxon = Duchailluia anthracina
| taxon_authority = (Gerstaecker, 1883)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms = ''Periplaneta anthracina'' <small>Gerstaecker, 1883</small><ref name = "col294964"/>
}}

'''''Duchailluia anthracina'''''<ref name = "col173942"/><ref name = "col294964"/> är en [[kackerlackor|kackerlacks]]art som först beskrevs av Gerstaecker 1883.  ''Duchailluia anthracina'' ingår i [[släkte]]t ''[[Duchailluia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[storkackerlackor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Kamerun]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/duchailluia+anthracina/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col173942">Princis In Beier [Ed.] (1966) Blattariae: Suborbo [sic] Blattoidea. Fam.: Blattidae, Nocticolidae., Orthopterorum Catalogus, W. Junk, s'Gravenhage(8)</ref>
<ref name = "col294964">Gerstaecker (1883) , Mittheil. naturw. Ver. Neu-Vorpomm. u. Rugen 14</ref>
<ref name = "source">''BlattodeaSF: Blattodea Species File''. Beccaloni G.W., 2010-04-28</ref>
</references>

[[Kategori:Storkackerlackor]]
[[Kategori:Duchailluia|anthracina]]

title: Systematik

Ordning: Kackerlackor · Blattodea

Familj: Storkackerlackor · Blattidae

Släkte: Duchailluia

Art: Duchailluia anthracina

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Duchailluia anthracina

Auktor: (Gerstaecker, 1883)

title: Synonymer

Synonymer: Periplaneta anthracina Gerstaecker, 1883


text:
# Hadroneura palmeni
Hadroneura palmeni är en tvåvingeart som beskrevs av Lundstrom 1906. Hadroneura palmeni ingår i släktet Hadroneura och familjen svampmyggor. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Hadroneura palmeni

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Hadroneura palmeni''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Svampmyggor]]
| familia = Mycetophilidae
| genus_sv =
| genus = [[Hadroneura]]
| species_sv =
| species = '''Hadroneura palmeni'''
| taxon = Hadroneura palmeni
| taxon_authority = Lundstrom, 1906
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Hadroneura palmeni'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av Lundstrom 1906. ''Hadroneura palmeni'' ingår i [[släkte]]t ''[[Hadroneura]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[svampmyggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/><ref name = "dyn"/> Arten är [[fortplantning|reproducerande]] i [[Sverige]].<ref name = "dyn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/hadroneura+palmeni/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "dyn">[https://www.dyntaxa.se/taxon/info/250678?changeRoot=True Dyntaxa Hadroneura palmeni]</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Svampmyggor]]
[[Kategori:Hadroneura|palmeni]]

title: Systematik

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Svampmyggor · Mycetophilidae

Släkte: Hadroneura

Art: Hadroneura palmeni

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Lundstrom, 1906


text:
# Drosophila mesostigma
Drosophila mesostigma är en tvåvingeart som beskrevs av Frota-pessoa 1954. Drosophila mesostigma ingår i släktet Drosophila och familjen daggflugor.
Artens utbredningsområde är Brasilien.

title: Drosophila mesostigma

wikitext:
{{Taxobox
| name = ''Drosophila mesostigma''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Daggflugor]]
| familia = Drosophilidae
| genus_sv =
| genus = [[Drosophila]]
| subgenus = [[Drosophila (undersläkte)|Drosophila]]
| species_group = [[Drosophila tripunctata (artgrupp)|Drosophila tripunctata]]
| species_subgroup = [[Drosophila tripunctata (artgrupp)#Artundergrupp III|III]]
| species_sv =
| species = '''Drosophila mesostigma'''
| taxon = Drosophila mesostigma
| taxon_authority = Frota-Pessoa, 1954
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}
'''''Drosophila mesostigma''''' är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av Frota-pessoa 1954. ''Drosophila mesostigma'' ingår i [[släkte]]t ''[[Drosophila]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[daggflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens [[utbredningsområde]] är [[Brasilien]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/drosophila+mesostigma/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Drosophila mesostigma|''Drosophila mesostigma''}}

{{Taxonbar}}

[[Kategori:Daggflugor]]
[[Kategori:Drosophila (Drosophilidae)|m]]
[[Kategori:Insekter i neotropiska regionen]]

title: Systematik

Familj: Daggflugor · Drosophilidae

Släkte: Drosophila

Undersläkte: Drosophila

Artgrupp: Drosophila tripunctata

Artundergrupp: III

Art: Drosophila mesostigma

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Frota-Pessoa, 1954


text:
# Madisonville, Louisiana
Madisonville är en kommun (town) i Saint Tammany Parish i Louisiana. Orten har fått namn efter USA:s fjärde president James Madison. Vid 2010 års folkräkning hade Madisonville 748 invånare.

title: Madisonville, Louisiana

wikitext:
{{Stadsfakta
| namn           = Madisonville
| annat_namn     =
| form           = town
| bild           = Frank Otis House.jpg
| bildtext       = Otis House
| motto          =
| sigill         =
| sigilltyp      =
| land           = USA
| delstat        = [[Louisiana]]
| indelning      = [[Saint Tammany Parish]]
| styre          =
| styre_titel    =
| folkmängd      = 748
| folkmängd_not  =
| folkmängd_år   = 2010
| grundades      =
| medelhöjd      = 2
| yta            = 6.52
| yta_land       = 6.46
| yta_vatten     = 0.06
| coord          =
| lat_g          = 30
| lat_m          = 24
| lat_s          = 16
| lat_NS         = N
| long_g         = 90
| long_m         = 9
| long_s         = 25
| long_EW        = W
| karta          = {{Kartposition USA Louisiana|bild}}
| karta_text     = Ortens läge i Louisiana
| positionskarta = Louisiana
| karta2         = Map of USA LA.svg
| karta2_text    = Louisianas läge i USA
| tidszon        = [[Eastern Standard Time|EST]]
| UTC skilln     = -5
| tidszon_DST    = [[Eastern Standard Time|EDT]]
| DST skilln     = -4
| yta_år         = 2010
| postnummer     = 70447
| riktnummer     = 985
| FIPS code      = 2247560
| url            = http://www.townofmadisonville.org/
}}
'''Madisonville''' är en kommun (''town'') i [[Saint Tammany Parish]] i [[Louisiana]].<ref>[https://www.mapquest.com/us/la/madisonville-282027395 Madisonville, LA]. Map Quest. Läst 21 december 2017.</ref> Orten har fått namn efter USA:s fjärde president [[James Madison]].<ref>[http://www.epodunk.com/cgi-bin/genInfo.php?locIndex=3461 Profile for Madisonville, Louisiana] {{Wayback|url=http://www.epodunk.com/cgi-bin/genInfo.php?locIndex=3461 |date=20170204211335 }}. ePodunk. Läst 21 december 2017.</ref> Vid 2010 års folkräkning hade Madisonville 748 invånare.<ref>[http://censusviewer.com/city/LA/Madisonville/2010 2010 Census Population of Madisonville, Louisiana] {{Wayback|url=http://censusviewer.com/city/LA/Madisonville/2010 |date=20171222053306 }}. Census Viewer. Läst 21 december 2017.</ref>

== Källor ==
<references/>

{{commonscatbox}}

{{auktoritetsdata}}

[[Kategori:Orter i Louisiana]]

Land: USA

Delstat: Louisiana

Parish: Saint Tammany Parish

Höjdläge: 2 m ö.h.

Befolkningstäthet: 116 invånare/km²

Tidszon: EST (UTC-5)

- sommartid: EDT (UTC-4)


text:
# Prionotus nudigula
Prionotus nudigula är en fiskart som beskrevs av Ginsburg, 1950. Prionotus nudigula ingår i släktet Prionotus och familjen knotfiskar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Prionotus nudigula

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fisk|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Prionotus nudigula''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Strålfeniga fiskar]]
| classis = Actinopterygii
| ordo_sv = [[Kindpansrade fiskar]]
| ordo = Scorpaeniformes
| familia_sv = [[Knotfiskar]]
| familia = Triglidae
| genus_sv =
| genus = [[Prionotus]]
| species_sv =
| species = '''Prionotus nudigula'''
| taxon = Prionotus nudigula
| taxon_authority = Ginsburg, 1950
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| superclassis = Osteichthyes
| superclassis_sv = [[Benfiskar]]
| synonyms = ''Prionotus nudigla'' <small>Ginsburg, 1950</small><ref name = "col480604"/>
}}

'''''Prionotus nudigula'''''<ref name = "col481555"/> är en [[fiskar|fisk]]art som beskrevs av Ginsburg, 1950. ''Prionotus nudigula'' ingår i [[släkte]]t ''[[Prionotus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[knotfiskar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/prionotus+nudigula/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col481555">Cervigón, F. and W. Fischer (1979) INFOPESCA. Catálogo de especies marinas de interes economico actual o potencial para América Latina. Parte 1. Atlántico centro y suroccidental., FAO/UNDP, SIC/79/1. 372 p. FAO, Rome.</ref>
<ref name = "source">''FishBase''. Froese R. & Pauly D. (eds), 2011-06-14</ref>
<ref name = "col480604">Nakamura, I., T. Inada, M. Takeda and H. Hatanaka (1986) Important fishes trawled off Patagonia., Japan Marine Fishery Resource Research Center, Tokyo. 369 p.</ref>
</references>

[[Kategori:Knotfiskar]]
[[Kategori:Prionotus|nudigula]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Överklass: Benfiskar · Osteichthyes

Klass: Strålfeniga fiskar · Actinopterygii

Ordning: Kindpansrade fiskar · Scorpaeniformes

Familj: Knotfiskar · Triglidae

Släkte: Prionotus

Art: Prionotus nudigula

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Prionotus nudigula

Auktor: Ginsburg, 1950

title: Synonymer


text:
# Digama meridionalis
Digama meridionalis är en fjärilsart som beskrevs av Swinhoe 1907. Digama meridionalis ingår i släktet Digama och familjen björnspinnare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Digama meridionalis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Digama meridionalis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Björnspinnare]]
| familia = Arctiidae
| genus_sv =
| genus = [[Digama]]
| species_sv =
| species = '''Digama meridionalis'''
| taxon = Digama meridionalis
| taxon_authority = [[Swinhoe (auktor)|Swinhoe]] 1907
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Digama meridionalis'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Swinhoe (auktor)|Swinhoe]] 1907. ''Digama meridionalis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Digama]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[björnspinnare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/digama+meridionalis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Björnspinnare]]
[[Kategori:Digama|meridionalis]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Björnspinnare · Arctiidae

Släkte: Digama

Art: Digama meridionalis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Swinhoe 1907