text:
# Kassettband
Ett kassettband, också kallat musikkassett (MK),  kompaktkassett, ljudkassett, kassett eller bara band är ett analogt, magnetiskt lagringsmedium för ljud och data. Formatet introducerades av nederländska teknikföretaget Philips 1963. Kassettbanden kom att bli ett av de mest framgångsrika formaten överhuvudtaget för lagring av ljud och musik. Många års utveckling, från stora och krångliga rullband, via många andra försök till förenkling, ledde till slut fram till kompaktkassetten. Den användes framförallt för inspelning av musik och talinspelningar, men användes också flitigt till hemdatorer, för lagring av data.
Tidigare hade det funnits flera olika storlekar på kassettbanden. Bland de största kan nämnas Grundigs DC International och Stereo-8-band. Till skillnad från tidigare rullband har kompaktkassetten ett skyddande plasthölje och två inbyggda spolar där magnetbandet finns upprullat. På tidigare bandspelare var användaren ofta tvungen att trä magnetbandet mellan två spolar, via tonhuvudet. Kassettbanden hade sin storhetstid ungefär 1975-1995. Under denna tid tillverkades mängder med bandspelare för inspelning och uppspelning av banden. Kvaliteten på bandspelarna varierade, från ljudmässigt mycket enkla, till avancerade HiFi-anläggningar med mycket hög ljudkvalitet.

## Teknik
Vid in- och uppspelning förväntas bandet ha hastighet på 4,75 cm/s. Bandet rör sig från vänster till höger (sett med bandremsan nedåt). Själva kassetten kan dock användas oberoende av läge, och många bandspelare konstruerades för att kassetten skulle sättas i med bandremsan uppåt.
Ljudet lagras på banden genom att ett magnetskikt magnetiseras. Sammansättningen på detta magnetskikt var ursprungligen järnoxid (Fe2O3). Med tiden utvecklades alternativa sammansättningar med bättre egenskaper. Framförallt sökte man bättre och finare ljudåtergivning. En sådan utveckling var krombanden, med en sammansättning av kromdioxid (CrO2). Dessa introducerades av BASF.
De flesta kassettband som såldes och säljs rymmer 60 eller 90 minuters inspelning. Det har också förekommit bland annat 46-, 100- och 120-minutersband. Tanken med dessa var att det skulle få plats en hel LP-skiva på kassetterna. Beteckningarna C60 och C90 anger antalet spelminuter.
Hållbarheten på kassettband är, som för magnetiska media, inte så god. På inspelningar kan man efter 30 år höra att ljudet börjar försvinna. Mest förlorar banden diskanten. Detta beror på att de magnetiska partiklar som lagrar ljudet tappar sin magnetisering med tiden, vilket kan gå relativt snabbt. Kassettband kan i bästa fall hålla god kvalitet i 50 år, att jämföra med en LP-skiva kan hålla i mer än 100 år. Dock har kassetten fördelen att det inte är någon nål som sliter på ljudspåret varje spelning.

## Användning

### 1960-talet
Phillips lanserade sitt kassettband i Europa den 30 augusti 1963, genom att demonstrera det i samband med Internationella radioutställningen i Västberlin. I USA lanserades Phillips kassettband i november 1964.
Musikalbum på kassettband lanserades 1966 i USA och året därpå i Storbritannien. 1966 lanserade Philips även den första bärbara bandspelaren.

### 1970- och 1980-talen
Under kassettbandens storhetstid i slutet av 1970-talet och under 1980-talet samt det tidiga 1990-talet släpptes de flesta albumen inom populärmusik både på grammofonskiva och på kassettband. Det fanns även kassettsinglar som alternativ till singelskivorna på grammofon, men dessa var mindre vanliga.
I bilar under slutet av 1970-talet och under 1980-talet samt början av 1990-talet var det mycket vanligt med inbyggda kassettbandspelare. Dessa bandspelare är sedan slutet av 1990-talet oftast utbytta mot CD-spelare. 1979 lanserades den bärbara minibandspelaren Walkman av Sony, tänkt för avlyssning i hörlurar.
För barn släpptes även många musiksagor på kassettband. Många föräldrar har spelat in då deras småbarn sjungit på tomma kassettband. Även garage- och källarbandens demoinspelningar gjordes ofta på kassett.
Eftersom kassettbanden var relativt billiga och lätta att använda för inspelning piratkopierades en hel del musik, främst från LP-skivor. Man spelade då upp LP-skivan på sin hemmastereo och spelade samtidigt in på kassettdäcket. När spelare med dubbla kassetter blev vanliga på 1980-talet kunde man även kopiera från kassett till kassett, dock med sämre kvalitet. Det var lagligt att göra en kopia för eget bruk, till exempel för att använda i bilstereon, men många kopierade även och bytte musik med varandra. Inget effektivt kopieringsskydd fanns för denna typ av kopiering, och av den anledningen infördes i Sverige en avgift på tomma kassettband, som skulle gå till ersättning till upphovsmän. Avgiften benämns privatkopieringsersättning eller populärt kallad "kassettskatt".
I stängda öststater som Polen och Östtyskland, där tillgången till musik från väst var begränsad, blev heminspelade kassettband ett viktigt spridningssätt. Det var vanligt att man spelade in musik från västblockets starka radiosändare. Musiken spreds sedan vidare till vänner, ofta i många led. Det förekom piratradiostationer som sände västmusik där allt baserades på hemlig inspelning på kassettband.[källa behövs]
En av de mest berömda händelserna där kassettband spelade en stor roll var Iranska revolutionen 1979, där Ayatollah Khomeini spelade in sin predikan på kassettband.

### 1990-talet och framåt
CD och digital nedladdning gjorde att användandet av kassettband till stor del dog ut på 1990-talet.
Bland de som fortsatt att använda formatet i industriländerna återfinns dansbanden i Sverige. Dessa har, även inne på 2000-talet, ofta lanserat sina album både på CD och på kassettband. En orsak kan vara att många i målgruppen saknar CD-spelare. År 2006 släppte exempelvis både Lasse Stefanz och Torgny Melins så sent som 2006 album också på kassettband, parallellt med CD.
Sedan 2000-talet har kassettformatet levt vidare inom undergroundgenrer såsom punk, noise och framförallt black metal. Artister som Dirty Projectors och Deerhunter har släppt nya titlar på kassettband. Thurston Moore från Sonic Youth har sagt "Jag lyssnar bara på kassettband". Precis som med vinylskivan har ett vissa tecken på ökat intresse märkts under slutet av 2010-talet.
Den sista bilen som såldes med fabriksmonterad kassettspelare i stereon var Lexus SC430 Cabriolet från 2010.
Sedan 2010-talet har internationella "Cassette Store Day" anordnats i ett flertal länder.

### Datalagring
Magnetband användes tidigt i datorsammanhang för lagring av data. Kompaktkassetten kom att spela en viktig roll i hemdatorexplosionen som inträffade vid slutet av 1970-talet och början av 1980-talet, där datorerna försågs med kassettbandspelare. Program och data lagrades genom att informationen modulerades som ljud och spelades in på bandet. För inläsning tolkades sedan ljudet enligt samma moduleringsteknik. Större delen av de spel och program som såldes till hemdatorer på 1980-talet levererades på kassettband. Commodore C64 lagrade data med 300 bitar/s då detta ansågs vara en god kompromiss mellan hastighet och undvikande av läs- och skrivfel, och ZX Spectrum ungefär tio gånger mer[källa behövs]. Med bättre kvalitet på banden blev dock hastigheter omkring 3 kbit/s fullt rimliga och det utvecklades för C64 olika former av turboladdare som ökade informationstätheten och därmed inläsningshastigheten med ungefär en faktor 10. Dessa användes främst vid distribution av piratkopierade spel. Distribution och datalagring ersattes senare med disketter.

## Andra varianter
En digital variant utvecklades av Philips och Matsushita, och lanserades 1992. Detta format fick dock ingen större framgång, och det slutade tillverkas i november 1996.

## Juridik
Företrädare för upphovsrättsinnehavare till musik kände sig tidigt hotade av kassettbandets utbredning. De var rädda för att förlora intäkter, eftersom det lätt gick att spela in musik från radio istället för att gå till skivaffären och köpa skivor. I Storbritannien drevs under 1980-talet kampanjen "Home Taping is Killing Music" mot heminspelningar av musik. Det var först kring 1979, efter att skivförsäljningen sjunkit, som de trappade upp sitt krav på att få ekonomisk kompensation för ett antaget försäljningsbortfall på grund av privatkopieringen.[källa behövs] I Sverige drevs kravet av Stim och IFPI.[källa behövs] Statliga utredningar ställde sig positiva och i början av 1980-talet infördes en särskild kassettskatt där pengarna gick till svenska staten (lag [1982:691]). Först 1998 infördes den upphovsrättsliga Kassettersättningen. Den har därefter ersatts av Privatkopieringsersättning, som är en skatt på hårddiskar.

title: Kassettband

wikitext:
{{Fler källor|månad=2015-05}}
[[Fil:Musikkassette.jpg|miniatyr|400px|Överst syns två kassettband. Nederst syns delarna av ett isärplockat kassettband.]]
Ett '''kassettband''', också kallat '''musikkassett''' ('''MK'''),  '''kompaktkassett''', '''ljudkassett''', '''kassett''' eller bara '''band''' är ett [[Analog elektronik|analogt]], [[magnetism|magnetiskt]] lagringsmedium för ljud och data. Formatet introducerades av [[nederländerna|nederländska]] teknikföretaget [[Philips]] [[Musikåret 1963|1963]]. Kassettbanden kom att bli ett av de mest framgångsrika formaten överhuvudtaget för lagring av ljud och [[musik]]. Många års utveckling, från stora och krångliga [[rullband (elektronik)|rullband]], via många andra försök till förenkling, ledde till slut fram till kompaktkassetten. Den användes framförallt för inspelning av [[musik]] och [[tal (språk)|talinspelningar]], men användes också flitigt till [[hemdator]]er, för lagring av data.

Tidigare hade det funnits flera olika storlekar på kassettbanden. Bland de största kan nämnas [[Grundig]]s ''DC International'' och [[Stereo-8|Stereo-8-band]]. Till skillnad från tidigare [[Rullband (elektronik)|rullband]] har kompaktkassetten ett skyddande plasthölje och två inbyggda spolar där magnetbandet finns upprullat. På tidigare [[bandspelare]] var användaren ofta tvungen att trä magnetbandet mellan två spolar, via tonhuvudet. Kassettbanden hade sin storhetstid ungefär [[Musikåret 1975|1975]]-[[Musikåret 1995|1995]]. Under denna tid tillverkades mängder med bandspelare för inspelning och uppspelning av banden. Kvaliteten på bandspelarna varierade, från ljudmässigt mycket enkla, till avancerade [[HiFi]]-anläggningar med mycket hög ljudkvalitet.

== Teknik ==
Vid in- och uppspelning förväntas bandet ha hastighet på 4,75 cm/s. Bandet rör sig från vänster till höger (sett med bandremsan nedåt). Själva kassetten kan dock användas oberoende av läge, och många bandspelare konstruerades för att kassetten skulle sättas i med bandremsan uppåt.

Ljudet lagras på banden genom att ett magnetskikt magnetiseras. Sammansättningen på detta magnetskikt var ursprungligen järnoxid (Fe2O3). Med tiden utvecklades alternativa sammansättningar med bättre egenskaper. Framförallt sökte man bättre och finare ljudåtergivning. En sådan utveckling var krombanden, med en sammansättning av kromdioxid (CrO2). Dessa introducerades av [[BASF]].

De flesta kassettband som såldes och säljs rymmer 60 eller 90 minuters inspelning. Det har också förekommit bland annat 46-, 100- och 120-minutersband. Tanken med dessa var att det skulle få plats en hel [[LP]]-skiva på kassetterna. Beteckningarna C60 och C90 anger antalet spelminuter.

Hållbarheten på kassettband är, som för magnetiska media, inte så god. På inspelningar kan man efter 30 år höra att ljudet börjar försvinna. Mest förlorar banden [[diskant]]en. Detta beror på att de magnetiska partiklar som lagrar ljudet tappar sin magnetisering med tiden, vilket kan gå relativt snabbt. Kassettband kan i bästa fall hålla god kvalitet i 50 år, att jämföra med en [[LP|LP-skiva]] kan hålla i mer än 100 år. Dock har kassetten fördelen att det inte är någon nål som sliter på ljudspåret varje spelning.

== Användning ==
=== 1960-talet ===
Phillips lanserade sitt kassettband i Europa den 30 augusti 1963, genom att demonstrera det i samband med [[Internationale Funkausstellung Berlin|Internationella radioutställningen]] i [[Västberlin]].<ref>{{tidningsref|url=https://www.theregister.com/2013/08/30/50_years_of_the_compact_cassette/|rubrik=Are you for reel?|tidning=The Register|författare=Bob Dormon|språk=engelska|datum=30 augusti 2013|hämtdatum=10 februari 2023}}</ref> I [[USA]] lanserades Phillips kassettband i november 1964.<ref>{{tidningsref|url=https://www.udiscovermusic.com/news/lou-ottens-dies-at-94/|rubrik=Lou Ottens, Inventor of the Cassette Tape, Dies at 94|tidning=Udiscover Music|språk=egneslka|datum=10 mars 2021|hämtdatum=10 februari 2023}}</ref>

Musikalbum på kassettband lanserades 1966 i USA och året därpå i Storbritannien. 1966 lanserade [[Philips]] även den första bärbara bandspelaren.<ref name="guardian" />

=== 1970- och 1980-talen ===
Under kassettbandens storhetstid i slutet av 1970-talet och under 1980-talet samt det tidiga 1990-talet släpptes de flesta [[musikalbum|albumen]] inom [[populärmusik]] både på [[grammofonskiva]] och på kassettband. Det fanns även [[kassettsingel|kassettsinglar]] som alternativ till [[singelskiva|singelskivorna]] på grammofon, men dessa var mindre vanliga.<ref name="guardian" />

I [[bil]]ar under slutet av 1970-talet och under 1980-talet samt början av 1990-talet var det mycket vanligt med inbyggda kassettbandspelare. Dessa bandspelare är sedan slutet av [[1990-talet]] oftast utbytta mot [[CD-spelare]]. 1979 lanserades den bärbara minibandspelaren [[Walkman]] av [[Sony]], tänkt för avlyssning i hörlurar.<ref name="guardian" />

För barn släpptes även många [[musiksaga|musiksagor]] på kassettband. Många föräldrar har spelat in då deras småbarn sjungit på tomma kassettband. Även [[garageband|garage- och källarbandens]] demoinspelningar gjordes ofta på kassett.

Eftersom kassettbanden var relativt billiga och lätta att använda för inspelning piratkopierades en hel del musik, främst från LP-skivor. Man spelade då upp LP-skivan på sin hemmastereo och spelade samtidigt in på kassettdäcket. När spelare med dubbla kassetter blev vanliga på 1980-talet kunde man även kopiera från kassett till kassett, dock med sämre kvalitet. Det var lagligt att göra en kopia för eget bruk, till exempel för att använda i bilstereon, men många kopierade även och bytte musik med varandra. Inget effektivt kopieringsskydd fanns för denna typ av kopiering, och av den anledningen infördes i Sverige en avgift på tomma kassettband, som skulle gå till ersättning till upphovsmän. Avgiften benämns [[privatkopieringsersättning]] eller populärt kallad "kassettskatt".

I stängda öststater som [[Folkrepubliken Polen|Polen]] och [[Östtyskland]], där tillgången till musik från väst var begränsad, blev heminspelade kassettband ett viktigt spridningssätt.<ref name="guardian" /> Det var vanligt att man spelade in musik från västblockets starka radiosändare. Musiken spreds sedan vidare till vänner, ofta i många led. Det förekom piratradiostationer som sände västmusik där allt baserades på hemlig inspelning på kassettband.{{Källa behövs|datum=2022-08}}

En av de mest berömda händelserna där kassettband spelade en stor roll var [[Iranska revolutionen]] [[1979]], där [[Ayatollah Khomeini]] spelade in sin [[predikan]] på kassettband.<ref>{{tidningsref|url=https://www.svt.se/special/iranska-revolutionen-40-ar/|rubrik=Såren som aldrig läktes|tidning=SVT Nyheter|författare=Gilda Hamidi-Nia, Arash Mokhtari|språk=svenska|datum=10 februari 2019|hämtdatum=10 februari 2023}}</ref>

=== 1990-talet och framåt ===
[[CD]] och [[digital nedladdning]] gjorde att användandet av kassettband till stor del dog ut på 1990-talet.<ref name="guardian">{{webref|url=https://www.theguardian.com/music/2013/aug/30/cassette-store-day-music-tapes |titel=Total rewind: 10 key moments in the life of the cassette |författare=Jude Rogers |datum=30 augusti 2013 |utgivare=The Guardian }}</ref>

Bland de som fortsatt att använda formatet i [[industriland|industriländerna]] återfinns [[dansband]]en i Sverige. Dessa har, även inne på 2000-talet, ofta lanserat sina [[musikalbum|album]] både på CD och på kassettband. En orsak kan vara att många i målgruppen saknar CD-spelare. År 2006 släppte exempelvis både [[Lasse Stefanz]] och [[Torgny Melins]] så sent som 2006 album också på kassettband, parallellt med CD.<ref>[http://www.dansbandsbloggen.se/2006/05/vad-hnder-med-dansbandsutgivningen-nr.html Dansbandsbloggen 21 maj 2006 - ''Vad händer med dansbandsutgivningen när Bert säljer?''] {{Wayback|url=http://www.dansbandsbloggen.se/2006/05/vad-hnder-med-dansbandsutgivningen-nr.html |date=20100820082718 }}</ref>

Sedan 2000-talet har kassettformatet levt vidare inom undergroundgenrer såsom [[punk]], [[noise]] och framförallt [[black metal]]. Artister som [[Dirty Projectors]] och [[Deerhunter]] har släppt nya titlar på kassettband.<ref name="notamixtape001">[https://pitchfork.com/features/article/7764-this-is-not-a-mixtape/ Pitchfork 22 februari 2010 - ''This is Not a Mixtape'']</ref> [[Thurston Moore]] från [[Sonic Youth]] har sagt "Jag lyssnar bara på kassettband".<ref name="notamixtape001"/> Precis som med vinylskivan har ett vissa tecken på ökat intresse märkts under slutet av 2010-talet.<ref>{{tidningsref|url=https://www.svd.se/a/K382ro/okat-sug-efter-musik-pa-kassettband|rubrik=Ökat sug efter musik på kassettband|tidning=Svenska Dagbladet|författare=Lars Pederse|språk=svenska|datum=2 april 2019|hämtdatum=17 februari 2023}}</ref>

Den sista bilen som såldes med fabriksmonterad kassettspelare i stereon var [[Lexus SC430 Cabriolet]] från 2010.<ref>{{webbref|url=http://du.diva-portal.org/smash/get/diva2:902580/FULLTEXT01.pdf|titel=Kassettbandet|utgivare=Dalarnas högskola|författare=Leo Berger|språk=svenska|datum=14 januari 2016|hämtdatum=10 februari 2023}}</ref>

Sedan 2010-talet har internationella "Cassette Store Day" anordnats i ett flertal länder.<ref name="guardian" />

=== Datalagring ===
Magnetband användes tidigt i datorsammanhang för lagring av data. Kompaktkassetten kom att spela en viktig roll i hemdatorexplosionen som inträffade vid slutet av 1970-talet och början av 1980-talet, där datorerna försågs med kassettbandspelare. Program och data lagrades genom att informationen [[modulera]]des som ljud och spelades in på bandet. För inläsning tolkades sedan ljudet enligt samma moduleringsteknik. Större delen av de spel och program som såldes till hemdatorer på 1980-talet levererades på kassettband. [[Commodore 64|Commodore C64]] lagrade data med 300 bitar/s då detta ansågs vara en god kompromiss mellan hastighet och undvikande av läs- och skrivfel, och [[ZX Spectrum]] ungefär tio gånger mer{{Källa behövs|datum=2020-07}}. Med bättre kvalitet på banden blev dock hastigheter omkring 3 kbit/s fullt rimliga och det utvecklades för C64 olika former av turboladdare som ökade informationstätheten och därmed inläsningshastigheten med ungefär en faktor 10. Dessa användes främst vid distribution av piratkopierade spel. Distribution och datalagring ersattes senare med [[diskett]]er.

== Andra varianter ==
En [[digitalkassett|digital variant]] utvecklades av Philips och [[Matsushita]], och lanserades [[Musikåret 1992|1992]]. Detta format fick dock ingen större framgång, och det slutade tillverkas i november 1996.<ref>{{webbref|url=http://www.obsoletemedia.org/digital-compact-cassette-dcc/|titel=Digital Compact Cassette (DCC) (1992 – 1996)|utgivare=Museum of Obselete Media|språk=engelska|datum=1992|hämtdatum=23 juni 2015}}</ref>

== Juridik ==
Företrädare för upphovsrättsinnehavare till musik kände sig tidigt hotade av kassettbandets utbredning. De var rädda för att förlora intäkter, eftersom det lätt gick att spela in musik från [[radio]] istället för att gå till skivaffären och köpa skivor. I [[Storbritannien]] drevs under 1980-talet kampanjen "[[Home Taping is Killing Music]]" mot heminspelningar av musik. Det var först kring [[Musikåret 1979|1979]], efter att skivförsäljningen sjunkit, som de trappade upp sitt krav på att få ekonomisk kompensation för ett antaget försäljningsbortfall på grund av privatkopieringen.{{Källa behövs|datum=2011-06}} I [[Sverige]] drevs kravet av [[Stim (upphovsrättsorganisation)|Stim]] och [[IFPI]].{{Källa behövs|datum=2011-06}} Statliga utredningar ställde sig positiva och i början av 1980-talet infördes en särskild ''[[kassettskatt]]'' där pengarna gick till svenska staten (lag [1982:691]). Först [[Musikåret 1998|1998]] infördes den upphovsrättsliga [[Privatkopieringsersättning|Kassettersättningen]]. Den har därefter ersatts av [[Privatkopieringsersättning]], som är en skatt på hårddiskar.

== Se även ==
* [[Blandband]]
* [[Elcaset]]
* [[Freestyle]]
* [[Magnetband]]
* [[Rullband (ljudmedium)|Rullband]]
* [[Rullbandspelare]]
* [[Stereo 8]]
* [[Kansas City Standard]]

== Referenser ==
*{{tidningsref|titel=Kassettbandet gör comeback|url=https://www.dn.se/kultur-noje/musik/kassettbandet-gor-comeback/|hämtdatum=22 april 2016|tidning=Dagens Nyheter|datum=3 oktober 2011}}
===Noter===
<references/>

== Externa länkar ==
*{{Commonscat|Compact Cassette}}

{{Ljudmedium}}
{{Musikdistribution}}

[[Kategori:Fonogram]]
[[Kategori:Magnetband]]
[[Kategori:Produkter lanserade 1963]]


text:
# Karin Carlsson
Karin Carlsson, född 1973, är en frilansande svensk historiker och författare, tidigare verksam vid Stockholms universitet.

## Biografi
Carlsson disputerade vid historiska institutionen, Stockholms universitet 2014 på en avhandling om hemvårdarinnor.  Hon har därefter forskat och skrivit om bland annat kökets historia, Stockholms historia samt välfärdshistoria, bland annat i nära samarbete med Stockholms stadsmuseum.
År 2020 utkom hon med boken Kvinnosaker om föremål som inneburit stora framsteg eller viktiga landvinningar för kvinnor. Boken är utgiven av Bonniers i nära samarbete med Stockholms kvinnohistoriska.
Hennes böcker har uppmärksammats i en rad medier, däribland TV4, SVT, Sveriges radio, Dagens Industri, Dagens Nyheter, Aftonbladet och Tidskriften Respons.

wikiname: svwiki

title: Karin Carlsson

in_language: sv

wikitext:
{{För|skådespelerskan som under en tid gick under detta namn|Karin Granberg}}
[[Fil:Karin Carlsson, Bokmässan 2022.jpg|miniatyr|Karin Carlsson på Bokmässan 2022.]]
'''Karin Carlsson''', född 1973, är en frilansande svensk historiker och författare, tidigare verksam vid [[Stockholms universitet]].

== Biografi ==
Carlsson disputerade vid historiska institutionen, [[Stockholms universitet]] 2014 på en avhandling om hemvårdarinnor.<ref>{{Webbref|titel=Stockholms universitet|url=https://www.mynewsdesk.com/se/su/pressreleases/hemvaardarinnorna-tidigt-exempel-paa-statligt-subventionerat-vaelfaerdsansvar-947580|verk=Mynewsdesk|hämtdatum=2020-11-01|språk=sv}}</ref>  Hon har därefter forskat och skrivit om bland annat kökets historia, [[Stockholms historia]] samt välfärdshistoria, bland annat i nära samarbete med [[Stadsmuseet i Stockholm|Stockholms stadsmuseum]].<ref>{{Webbref|titel=265 Om staden del II: Kökets historia med Karin Carlsson - Allt du velat veta|url=https://poddtoppen.se/podcast/1038870950/allt-du-velat-veta/265-om-staden-del-ii-kokets-historia-med-karin-carlsson|verk=Poddtoppen|hämtdatum=2020-11-01|språk=sv}}</ref>

År 2020 utkom hon med boken ''Kvinnosaker'' om föremål som inneburit stora framsteg eller viktiga landvinningar för kvinnor. Boken är utgiven av Bonniers i nära samarbete med [[Stockholms Kvinnohistoriska|Stockholms kvinnohistoriska]].<ref>{{Webbref|titel=I höst kommer en bok fylld av kvinnosaker!|url=https://www.kvinnohistoriska.se/nyheter/2020/6/22/kvinnosaker|verk=Stockholms Kvinnohistoriska|hämtdatum=2020-11-01|språk=sv-SE}}</ref><ref>{{Webbref|titel=Kvinnosaker|url=https://www.bonnierfakta.se/bocker/265326/kvinnosaker/|verk=Bonnier Fakta|hämtdatum=2020-11-01}}</ref>

Hennes böcker har uppmärksammats i en rad medier, däribland [[TV4]]<ref>{{Webbref|titel=Vibratorn Arnold förändrade kvinnors tillvaro|url=https://www.tv4.se/klipp/va/13299039/vibratorn-arnold-forandrade-kvinnors-tillvaro|verk=www.tv4.se|hämtdatum=2020-11-17|språk=sv|arkivurl=https://web.archive.org/web/20201125142516/https://www.tv4.se/klipp/va/13299039/vibratorn-arnold-forandrade-kvinnors-tillvaro|arkivdatum=2020-11-25}}</ref>, [[Sveriges Television|SVT]]<ref>{{Webbref|titel=Go'kväll, 05:15 på SVT1|url=https://tv24.se/p/gokvall-sasong-47-avsnitt-51-j2r5jt|verk=tv24.se|hämtdatum=2020-11-17|språk=sv}}</ref><ref>{{Webbref|url=https://www.svtplay.se/video/24909282/morgonstudion/morgonstudion?highlight=prylarna-som-forandrat-kvinnors-liv&position=3034&start=auto|titel=Prylarna som förändrat kvinnors liv och position|hämtdatum=17 november 2020|datum=|utgivare=SVT Morgonstudion}}{{Död länk|datum=2021-05 |bot=InternetArchiveBot }}</ref>, [[Sveriges Radio|Sveriges radio]]<ref>{{Webbref|titel=Karin Carlsson historiker: BH, engångsbinda, röstkort viktiga för kvinnans frigörelse - Vaken med P3 & P4|url=https://sverigesradio.se/artikel/7576339|verk=sverigesradio.se|hämtdatum=2020-11-17|språk=sv|utgivare=[[Sveriges Radio]]}}</ref><ref>{{Webbref|titel=Föremål som berättar kvinnors historia - P1-morgon|url=https://sverigesradio.se/artikel/7583532|verk=sverigesradio.se|hämtdatum=2020-11-17|språk=sv|utgivare=[[Sveriges Radio]]}}</ref>, [[Dagens Industri]]<ref>{{Webbref|titel=Cykeln, cigaretten och röstkortet – sakerna som gjort kvinnor jämställda|url=https://www.di.se/nyheter/cykeln-cigaretten-och-rostkortet-sakerna-som-gjort-kvinnor-mer-jamstallda/|verk=Dagens industri|datum=2020-10-20|hämtdatum=2020-11-17|språk=sv}}</ref>, [[Dagens Nyheter]]<ref>{{Webbref|titel=Mirakelköket blev aldrig verklighet|url=https://www.dn.se/ekonomi/mirakelkoket-blev-aldrig-verklighet/|verk=DN.SE|datum=2016-12-02|hämtdatum=2020-11-17|språk=sv}}</ref>, [[Aftonbladet]]<ref>{{Webbref|titel=Bortglömda "kvinnosaker" får nytt liv|url=https://www.aftonbladet.se/a/b5Eoo5|verk=Aftonbladet|hämtdatum=2020-11-17|språk=sv}}</ref> och [[Tidskriften Respons]]<ref>{{Webbref|titel=Barnens intresse låg till grund för satsning på hemvårdarinnor|url=http://tidskriftenrespons.se/recension/barnens-intresse-lag-till-grund-satsning-pa-hemvardarinnor/|verk=Respons|hämtdatum=2020-11-17|språk=sv-SE|arkivurl=https://web.archive.org/web/20201001134333/http://tidskriftenrespons.se/recension/barnens-intresse-lag-till-grund-satsning-pa-hemvardarinnor/|arkivdatum=2020-10-01}}</ref>.

== Bibliografi i urval ==
*2025. ''Fabriken. Tyger, kläder och kvinnors arbete under tvåhundra år''. Stockholm: Stockholmia förlag {{ISBN|9789170313677}}
*2020. ''Kvinnosaker''. Stockholm: Bonniers. {{ISBN|9789178870530}}
*2019. ''Bland kaféer, bordeller, parker, skyltfönster och kök: Mångdimensionella vandringar i stadens rum.'' Malmö. {{ISBN|978-91-87997-12-9}}
*2018. Flera kapitel i boken ''Köket: Rum för drömmar, ideal och vardagsliv under det långa 1900-talet.'' Stockholm. {{ISBN|9789171085993}}
*2015. Med blick för klass: Hemhjälpskonsulent Margareta Nordström i välfärdspraktik och politik, Personhistorisk tidskrift.
*2014. ''Den tillfälliga husmodern: hemvårdarinnekåren i Sverige 1940-1960''. Stockholm. {{ISBN|9789187351389}}

== Referenser ==
<references />

==Externa länkar==
*[http://libris.kb.se/hitlist?d=libris&q=Carlsson,%20Karin Karin Carlsson i libris]

{{STANDARDSORTERING:Carlsson, Karin}}
[[Kategori:Svenska historiker under 2000-talet]]
[[Kategori:Svenska författare under 2000-talet]]
[[Kategori:Personer verksamma vid Stockholms universitet]]
[[Kategori:Födda 1973]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Kvinnor]]


text:
# Raveniopsis paruana
Raveniopsis paruana är en vinruteväxtart som först beskrevs av Richard Sumner Cowan, och fick sitt nu gällande namn av R. S. Cotoan. Raveniopsis paruana ingår i släktet Raveniopsis och familjen vinruteväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Raveniopsis paruana

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|vinruteväxt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Raveniopsis paruana''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Kinesträdordningen]]
| ordo = Sapindales
| familia_sv = [[Vinruteväxter]]
| familia = Rutaceae
| genus_sv =
| genus = [[Raveniopsis]]
| species_sv =
| species = '''Raveniopsis paruana'''
| taxon = Raveniopsis paruana
| taxon_authority = ([[Richard Sumner Cowan|R. S. Cowan]]) R. S. Cotoan
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Ravenia paruana'' <small>[[Richard Sumner Cowan|R. S. Cowan]]</small>
}}

'''''Raveniopsis paruana'''''<ref name = "C132"/> är en [[vinruteväxter|vinruteväxt]]art som först beskrevs av [[Richard Sumner Cowan]], och fick sitt nu gällande namn av R. S. Cotoan. ''Raveniopsis paruana'' ingår i [[släkte]]t ''[[Raveniopsis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[vinruteväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16833281|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">R. S. Cotoan, 1960 ''In: Mem. N. Y Bot. Gard. 10: No. 2, 32''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-09-15 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Vinruteväxter]]
[[Kategori:Raveniopsis|paruana]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Kinesträdordningen · Sapindales

Familj: Vinruteväxter · Rutaceae

Släkte: Raveniopsis

Art: Raveniopsis paruana

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Raveniopsis paruana

Auktor: (R. S. Cowan) R. S. Cotoan

title: Synonymer

Synonymer: Ravenia paruana R. S. Cowan


text:
# The Dave Clark Five
The Dave Clark Five, brittisk rock- och popgrupp bildad 1961 i stadsdelen Tottenham i London. Gruppen var med i begynnelsen av The British invasion och en av de första brittiska grupperna som slog igenom stort i USA. De innehar också rekordet i antal uppträdanden i amerikanska tv-showen Ed Sullivan Show: 18 gånger. The Dave Clark Five invaldes i Rock and Roll Hall of Fame år 2008.

## Historik
Dave Clark bildade ursprungligen gruppen för att få in pengar till sitt fotbollslag, Tottenham Hotspurs. Gruppen började sin karriär som back-upband till en mindre känd brittisk sångare. De bröt sig sedan loss och bildade sin egen grupp. Övriga medlemmar, förutom Dave Clark (trummor), var Mike Smith (sång/keyboard), Lenny Davidson (gitarr), Denis Payton (saxofon/munspel/gitarr) och Rick Huxley (basgitarr). Deras låtar skrevs av Clark och Smith.
The Dave Clark Five nådde begränsad kommersiell framgång första gången efter att ha skrivit kontrakt med Columbia 1963, då en cover på The Contours "Do You Love Me" placerade sig lågt på Storbritanniens singellista. Det stora genombrottet kom med "Glad All Over" som i januari 1964 knockade The Beatles från första platsen på Englandslistan. I USA nådde låten plats #6 på billboardlistan. "Glad All Over" var också gruppens största Tio i topp-hit i Sverige.
Dave Clark var ovanlig för tiden genom att han producerade gruppen själv. Han hade också kontroll över gruppens originalinspelningar. Gruppen var också unik i och med att det var den "stampande" takten och saxofonen som var gruppens kännetecken (de flesta brittiska grupperna satte gitarren i främsta ledet).
De följde upp "Glad All Over" med "Bits and Pieces"  i februari 1964 och även den blev en stor hit på båda sidor av Atlanten. Den placerade sig på #2 på brittiska listan och tog sig något högre upp i USA där den låg fyra. År 1964 var klart gruppens framgångsrikaste år. Efter "Bits and Pieces" följde "Can't You See That She's Mine", "Because", och "Anyway You Want It". Även 1965 var ett lyckat år för gruppen då de bl. a. släppte "I Like It Like That", "Catch Us If You Can", och deras enda billboardetta (ironiskt nog en cover), "Over and Over" julen 1965. Värt att notera är också att "Over and Over" inte alls slog i Storbritannien.
Med tiden ändrades det musikaliska klimatet och gruppen kom aldrig ur den gamla stilen. De kom heller aldrig ifrån att göra covers. I USA syntes gruppen inte på listorna efter 1967 års "You Got What It Takes". I hemlandet hade de några hits till som "Everybody Knows" och "The Red Ballon". The Dave Clark Five upplöstes 1970. Dave Clark och Mike Smith spelade ett kort tag under 1970-talet in under gruppnamnet Dave Clark and Friends.

## Diskografi

### Album
(Album med US-beteckning släpptes särskilt för USA-marknaden)
| År   | Titel                              |
| ---- | ---------------------------------- |
| 1964 | A Session With the Dave Clark Five |
| 1964 | Glad All Over, US                  |
| 1965 | Catch Us If You Can                |
| 1965 | Coast to Coast, US                 |
| 1966 | I Like It Like That, US            |

### Singlar
| År/Månad   | Titel                                 | Listplaceringar     | Listplaceringar             |
| År/Månad   | Titel                                 | Billboardlistan USA | Singellistan Storbritannien |
| ---------- | ------------------------------------- | ------------------- | --------------------------- |
| Jan 1964   | "Glad All Over"                       | #6                  | #1                          |
| Feb 1964   | "Bits and Pieces"                     | #4                  | #2                          |
| April 1964 | "Do You Love Me"                      | #11                 | #30                         |
| April 1964 | "I Knew It All The Time"              | #53                 | –                           |
| Juni 1964  | "Can’t You See That She’s Mine"       | #4                  | #10                         |
| Juli 1964  | "Because"                             | #3                  | –                           |
| Sep 1964   | "Everybody Knows I Still Love You"    | #15                 | #37                         |
| Nov 1964   | "Anyway You Want It"                  | #14                 | #25                         |
| Jan 1965   | "Come Home"                           | #14                 | #16                         |
| April 1965 | "Reelin' and Rockin' "                | #23                 | #24                         |
| Juni 1965  | "I Like It Like That"                 | #7                  | –                           |
| Juli 1965  | "Catch Us If You Can"                 | #4                  | #5                          |
| Okt 1965   | "Over and Over"                       | #1                  | #45                         |
| Jan 1966   | "At The Scene"                        | #18                 | –                           |
| Mars 1966  | "Try Too Hard"                        | #12                 | –                           |
| Juni 1966  | "Please Tell Me Why"                  | #28                 | –                           |
| Aug 1966   | "Satisfied With You"                  | #50                 | –                           |
| Okt 1966   | "Nineteen Days"                       | #48                 | –                           |
| Jan 1967   | "I've Got To Have A Reason"           | #44                 | –                           |
| Mars 1967  | "You Got What It Takes"               | #7                  | #28                         |
| Juni 1967  | "You Must Have Been A Beautiful Baby" | #35                 | –                           |
| Aug 1967   | "A Little Bit Now"                    | #67                 | –                           |
| Okt 1967   | "Red And Blue"                        | #89                 | –                           |
| Dec 1967   | "Everybody Knows"                     | #43                 | #2                          |
| Sep 1968   | "The Red Ballon"                      | –                   | #7                          |
| 1969       | "Good Old Rock 'n' Roll"              | –                   | #7                          |
| 1970       | "Everybody Get Together"              | –                   | #8                          |

title: The Dave Clark Five

wikitext:
{{Infobox musiker
|namn                = The Dave Clark Five
|bild                = Dave Clark Five 1964.JPG
|bildtext            = The Dave Clark Five 1964. (Fv.: Mike Smith, Lenny Davidson, Denis Peyton, Rick Huxley, Dave Clark)
|bildstorlek         =
|färg                = grupp_eller_band
|födelsenamn         =
|pseudonym(er)       =
|född                =
|död                 =
|bakgrund            = {{flaggbild|Storbritannien}} [[Tottenham]], [[London]], [[England]], [[Storbritannien]]
|instrument          =
|genre               = [[Beatmusik]], [[poprock]], [[merseybeat]] [[rock'n'roll]]
|roll                =
|aktiva_år           = 1957 – 1970
|skivbolag           = [[Epic Records]], [[EMI]]
|artistsamarbeten    =
|medlemmar           =
|tidigare_medlemmar  = [[Dave Clark]]
Mike Smith
Lenny Davidson
Rick Huxley
Denis Payton
|inspiratörer        =
|inspirerat          =
|relaterade_band     =
|hemsida             =
}}
'''The Dave Clark Five''', brittisk [[rockmusik|rock]]- och [[pop]][[musikgrupp|grupp]] bildad [[1961]] i stadsdelen [[Tottenham]] i [[London]]. Gruppen var med i begynnelsen av The [[British invasion]] och en av de första brittiska grupperna som slog igenom stort i [[USA]]. De innehar också rekordet i antal uppträdanden i amerikanska tv-showen ''[[Ed Sullivan Show]]'': 18 gånger. The Dave Clark Five invaldes i [[Rock and Roll Hall of Fame and Museum|Rock and Roll Hall of Fame]] år [[Musikåret 2008|2008]].<ref>[http://www.rockhall.com/inductees/dave-clark-five Rock and Roll Hall of Fame – The Dave Clark Five]</ref>

==Historik==
Dave Clark bildade ursprungligen gruppen för att få in pengar till sitt fotbollslag, [[Tottenham Hotspur FC|Tottenham Hotspurs]]. Gruppen började sin karriär som back-upband till en mindre känd brittisk sångare. De bröt sig sedan loss och bildade sin egen grupp. Övriga medlemmar, förutom [[Dave Clark]] (trummor), var [[Mike Smith (musiker)|Mike Smith]] (sång/keyboard), Lenny Davidson (gitarr), Denis Payton (saxofon/munspel/gitarr) och Rick Huxley (basgitarr). Deras låtar skrevs av Clark och Smith.

The Dave Clark Five nådde begränsad kommersiell framgång första gången efter att ha skrivit kontrakt med [[Columbia (skivbolag)|Columbia]] [[1963]], då en cover på [[The Contours]] "Do You Love Me" placerade sig lågt på [[UK Singles Chart|Storbritanniens singellista]]. Det stora genombrottet kom med "Glad All Over" som i januari [[1964]] knockade [[The Beatles]] från första platsen på Englandslistan. I USA nådde låten plats #6 på [[Billboard Hot 100|billboardlistan]]. "Glad All Over" var också gruppens största [[Tio i topp]]-hit i [[Sverige]].<ref>{{bokref|författare=Hallberg, Eric|titel=Kvällstoppen i P3|år=1993|upplaga=1:a uppl.|isbn=91-630-2140-4}}</ref>

Dave Clark var ovanlig för tiden genom att han producerade gruppen själv. Han hade också kontroll över gruppens originalinspelningar. Gruppen var också unik i och med att det var den "stampande" takten och saxofonen som var gruppens kännetecken (de flesta brittiska grupperna satte gitarren i främsta ledet).

De följde upp "Glad All Over" med "Bits and Pieces"  i februari [[1964]] och även den blev en stor hit på båda sidor av Atlanten. Den placerade sig på #2 på brittiska listan och tog sig något högre upp i USA där den låg fyra. År 1964 var klart gruppens framgångsrikaste år. Efter "Bits and Pieces" följde "Can't You See That She's Mine", "Because", och "Anyway You Want It". Även 1965 var ett lyckat år för gruppen då de bl. a. släppte "I Like It Like That", "Catch Us If You Can", och deras enda billboardetta (ironiskt nog en cover), "Over and Over" julen 1965.<ref>https://www.billboard.com/charts/hot-100/1965-12-25/</ref> Värt att notera är också att "Over and Over" inte alls slog i Storbritannien.

Med tiden ändrades det musikaliska klimatet och gruppen kom aldrig ur den gamla stilen. De kom heller aldrig ifrån att göra covers. I USA syntes gruppen inte på listorna efter 1967 års "You Got What It Takes". I hemlandet hade de några hits till som "Everybody Knows" och "The Red Ballon". The Dave Clark Five upplöstes 1970. Dave Clark och Mike Smith spelade ett kort tag under 1970-talet in under gruppnamnet ''Dave Clark and Friends''.

==Diskografi==
[[Fil:Dave Clark Five 1966.JPG|miniatyr|256px|The Dave Clark Five 1966.]]
[[Fil:Dave Clark Dave Clark Five 1965.JPG|miniatyr|256px|Trumslagaren Dave Clark 1965.]]
[[Fil:Dave Clark Five 1967.JPG|miniatyr|256px|Dave Clark Five 1967.]]
===Album===
(Album med US-beteckning släpptes särskilt för USA-marknaden)

{| class="wikitable"
! width="28" rowspan="1"| '''År'''
! width="297" rowspan="1"| '''Titel'''
|-
| [[Musikåret 1964|1964]]
| ''A Session With the Dave Clark Five''
|-
| [[Musikåret 1964|1964]]
| ''Glad All Over'', US
|-
| [[Musikåret 1965|1965]]
| ''Catch Us If You Can''
|-
| [[Musikåret 1965|1965]]
| ''Coast to Coast'', US
|-
| [[Musikåret 1966|1966]]
| ''I Like It Like That'', US
|}

===Singlar===
{| class="wikitable"
! width="28" rowspan="2"| '''År/Månad'''
! width="297" rowspan="2"| '''Titel'''
! colspan="2"| '''Listplaceringar'''
|-

! width="86"| [[Billboard Hot 100|Billboardlistan USA]]
! width="86"| [[UK Singles Chart|Singellistan Storbritannien]]<ref>https://www.officialcharts.com/artist/10856/dave-clark-five/</ref>
|-
|[[Musikåret 1964|Jan 1964]] || "[[Glad All Over]]" || align="center" | #6 || align="center"| '''#1'''
|-
|[[Musikåret 1964|Feb 1964]] || "[[Bits and Pieces]]" || align="center" | #4 || align="center"| #2
|-
|[[Musikåret 1964|April 1964]] || "[[Do You Love Me]]" || align="center" | #11 || align="center"| #30
|-
|[[Musikåret 1964|April 1964]] || "I Knew It All The Time" || align="center" | #53 || align="center"|–
|-
|[[Musikåret 1964|Juni 1964]] || "[[Can’t You See That She’s Mine]]" || align="center" | #4 || align="center"| #10
|-
|[[Musikåret 1964|Juli 1964]] || "Because" || align="center" | #3 || align="center"|–
|-
|[[Musikåret 1964|Sep 1964]] || "[[Everybody Knows I Still Love You]]" || align="center" | #15 || align="center"| #37
|-
|[[Musikåret 1964|Nov 1964]] || "[[Anyway You Want It]]" || align="center" | #14 || align="center"| #25
|-
|[[Musikåret 1965|Jan 1965]] || "[[Come Home]]" || align="center" | #14 || align="center"| #16
|-
|[[Musikåret 1965|April 1965]] || "[[Reelin' and Rockin']] " || align="center" | #23 || align="center"| #24
|-
|[[Musikåret 1965|Juni 1965]] || "I Like It Like That" || align="center" | #7 || align="center"|–
|-
|[[Musikåret 1965|Juli 1965]] || "[[Catch Us If You Can]]" || align="center" | #4 || align="center"| #5
|-
|[[Musikåret 1965|Okt 1965]] || "[[Over and Over (sång)|Over and Over]]" || align="center" | '''#1''' || align="center"| #45
|-
|[[Musikåret 1966|Jan 1966]] || "At The Scene" || align="center" | #18 || align="center"|–
|-
|[[Musikåret 1966|Mars 1966]] || "[[Try Too Hard]]" || align="center" | #12 || align="center"|–
|-
|[[Musikåret 1966|Juni 1966]] || "Please Tell Me Why" || align="center" | #28 || align="center"|–
|-
|[[Musikåret 1966|Aug 1966]] || "Satisfied With You" || align="center" | #50 || align="center"|–
|-
|[[Musikåret 1966|Okt 1966]] || "Nineteen Days" || align="center" | #48 || align="center"|–
|-
|[[Musikåret 1967|Jan 1967]] || "I've Got To Have A Reason" || align="center" | #44 || align="center"|–
|-
|[[Musikåret 1967|Mars 1967]] || "[[You Got What It Takes]]" || align="center" | #7 || align="center"| #28
|-
|[[Musikåret 1967|Juni 1967]] || "[[You Must Have Been A Beautiful Baby]]" || align="center" | #35 || align="center"|–
|-
|[[Musikåret 1967|Aug 1967]] || "A Little Bit Now" || align="center" | #67 || align="center"|–
|-
|[[Musikåret 1967|Okt 1967]] || "Red And Blue" || align="center" | #89 || align="center"|–
|-
|[[Musikåret 1967|Dec 1967]] || "[[Everybody Knows]]" || align="center" | #43 || align="center"|#2
|-
|[[Musikåret 1968|Sep 1968]] || "[[The Red Ballon]]" || align="center" | – || align="center"| #7
|-
|[[Musikåret 1969|1969]] || "[[Good Old Rock 'n' Roll]]" || align="center" | – || align="center"| #7
|-
|[[Musikåret 1970|1970]] || "[[Everybody Get Together]]" || align="center" | – || align="center"| #8
|}

==Referenser==
<references/>

==Externa länkar==
* {{Commonscat|The Dave Clark Five}}
*[http://www.daveclarkfive.com Officiell webbplats]

{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Dave Clark Five, The}}
[[Kategori:Brittiska musikgrupper]]
[[Kategori:Rock and Roll Hall of Fame]]
[[Kategori:Musikgrupper bildade 1961]]
[[Kategori:Musikgrupper från London]]

title: Tidigare medlemmar

Tidigare medlemmar: Dave Clark · Mike Smith · Lenny Davidson · Rick Huxley · Denis Payton

Tidigare medlemmar: Utmärkelser Rock and Roll Hall of Fame (2008)


text:
# Rostlärka
Rostlärka (Calendulauda rufa) är en fågel i familjen lärkor inom ordningen tättingar. Den hittas i Afrika strax söder om Sahara, från Mali till Sudan. Arten är dåligt känd och beskrivs som fåtalig, men beståndet anses ändå vara livskraftigt.

## Utseende och läte
Rostlärkan är en liten till medelstor (13–15 cm) lärka med smalt beigefärgat ögonbrynsstreck och mörkstreckade roströda örontäckare. Nominatformen (se nedan) har rostfärgad hjässa och ovansida med varierad streckning i svart och beige. Stjärten är svartaktig med rostfärgade centrala stjärtpennor och smala beigefärgade kanter på yttre stjärtpennorna. Undersidan är beige, något ljusare på strupen, och bröstet streckat  och fläckat i mörkare brunt och rostbrunt.
Den skiljer sig från andra lärkor i släktet genom något längre stjärt som saknar vita sidor, från mer liknande kanellärkan genom något ljusare ovansida och beige, ej roströd, undersida. De olika underarterna skiljer sig i graden av streckning och färgtonen: lynesi är nästan enfärgad ovan medan nigriticola är mörkare ovan, djupare beige under med kraftigare streckning på bröstet.
Lätena är bristfälligt dokumenterade. Hanens sång som avges i spelflykt beskrivs som "behaglig".

## Utbredning och systematik
Rostlärka delas in i tre underarter med följande utbredning:
- Mirafra rufa nigriticola – förekommer från östra Mali till norra Togo och Niger
- Mirafra rufa rufa – förekommer från Tchad till västra Sudan (Darfur)
- Mirafra rufa lynesi – förekommer i centrala Sudan (Kordofan)

### Släktestillhörighet
Tidigare fördes den till släktet Mirafra. Genetiska studier visar dock att den är systerart till övriga arter i Calendulauda.

## Levnadssätt
Rostlärkan hittas i halvtorr savann och öppet skogslandsskap med inslag av Combretum på klippiga bergsryggar. Den ses födosöka på marken, enstaka eller i par, på jakt efter insekter och frön.

### Häckning
Rostlärkans häckningsbiologi är dåligt känd. Spelflykt har noterats maj–juli, i Tchad även i september. Vare sig bo eller ägg har dokumenterats.

## Status och hot
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot. Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen IUCN arten som livskraftig (LC). Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som generellt fåtalig men vanlig i vissa områden.

## Taxonomi och namn
Rostlärkan beskrevs taxonomiskt för första gången 1920 av Hubert Lynes. Dess vetenskapliga artnamn rufa betyder "röd" eller "rödaktig". På svenska har den även kallats rostbusklärka.

title: Rostlärka

wikitext:
{{Taxobox
| name = Rostlärka
| status = LC
| status_ref = <ref name="IUCN">{{IUCN2021-3 | assessors = Birdlife International | år = 2016 | id = 22717101/94521314 | titel = Calendulauda rufa | hämtdatum = 2021-12-11}}</ref>
| image =
| image_caption =
| range_map =
| range_map_caption =
| image2 =
| image2_caption =
| domain_sv = [[Eukaryoter]]
| domain = Eukaryota
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| subphylum = Vertebrata
| classis_sv = [[Fåglar]]
| classis = Aves
| ordo_sv = [[Tättingar]]
| ordo = Passeriformes
| familia_sv = [[Lärkor]]
| familia = Alaudidae
| genus_sv =
| genus = [[Calendulauda]]
| species_sv = '''Rostlärka'''
| species = C. rufa
| taxon = Calendulauda rufa
| taxon_authority = [[Lynes]], 1920
| synonyms =
* Rostbusklärka
* ''Mirafra rufa''
}}

'''Rostlärka'''<ref name="SOF">[[BirdLife Sverige]] (2021) [http://birdlife.se/tk/svenska-namn-pa-varldens-faglar/ Officiella listan över svenska namn på alla världens fågelarter]</ref> (''Calendulauda rufa'') är en [[fågel]] i familjen [[lärkor]] inom ordningen [[tättingar]].<ref name=IOC>Gill F, D Donsker & P Rasmussen  (Eds). 2024. IOC World Bird List (v14.2). doi :  10.14344/IOC.ML.14.2.</ref> Den hittas i Afrika strax söder om Sahara, från Mali till Sudan. Arten är dåligt känd och beskrivs som fåtalig, men beståndet anses ändå vara [[livskraftig]]t.

== Utseende och läte ==
Rostlärkan är en liten till medelstor (13–15 cm) lärka med smalt beigefärgat ögonbrynsstreck och mörkstreckade roströda örontäckare. Nominatformen (se nedan) har rostfärgad hjässa och ovansida med varierad streckning i svart och beige. Stjärten är svartaktig med rostfärgade centrala stjärtpennor och smala beigefärgade kanter på yttre stjärtpennorna. Undersidan är beige, något ljusare på strupen, och bröstet streckat  och fläckat i mörkare brunt och rostbrunt.<ref name=BOW/>

Den skiljer sig från andra lärkor i släktet genom något längre stjärt som saknar vita sidor, från mer liknande [[kanellärka]]n genom något ljusare ovansida och beige, ej roströd, undersida. De olika underarterna skiljer sig i graden av streckning och färgtonen: ''lynesi'' är nästan enfärgad ovan medan ''nigriticola'' är mörkare ovan, djupare beige under med kraftigare streckning på bröstet.<ref name=BOW>Ryan, P. (2020). Rusty Lark (Mirafra rufa), version 1.0. I Birds of the World (J. del Hoyo, A. Elliott, J. Sargatal, D. A. Christie och E. de Juana, red.). Cornell Lab of Ornithology, Ithaca, NY, USA. https://doi.org/10.2173/bow.ruslar1.01</ref>

Lätena är bristfälligt dokumenterade. Hanens sång som avges i spelflykt beskrivs som "behaglig".<ref name=BOW/>

== Utbredning och systematik ==
Rostlärka delas in i tre underarter med följande utbredning:<ref name = "CC">Clements, J. F., P. C. Rasmussen, T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, T. A. Fredericks, J. A. Gerbracht, D. Lepage, A. Spencer, S. M. Billerman, B. L. Sullivan, and C. L. Wood. 2023. The eBird/Clements checklist of birds of the world: v2023 [http://www.birds.cornell.edu/clementschecklist/download http://www.birds.cornell.edu/clementschecklist/download], läst 2022-10-26</ref>
* ''Mirafra rufa nigriticola'' – förekommer från östra [[Mali]] till norra [[Togo]] och [[Niger]]
* ''Mirafra rufa rufa'' – förekommer från [[Tchad]] till västra [[Sudan]] ([[Darfur]])
* ''Mirafra rufa lynesi'' – förekommer i centrala [[Sudan]] ([[Kordofan]])

=== Släktestillhörighet ===
Tidigare fördes den till släktet ''[[Mirafra]]''. Genetiska studier visar dock att den är systerart till övriga arter i ''[[Calendulauda]]''.<ref name="IUCN"/><ref>Alström, P., Mohammadi, Z., Enbody, E. D., Irestedt, M., Engelbrecht, D., Crochet, P.-A., Guillaumet, A., Rancilhac, L., Tieleman, B. I., Olsson, U., Donald, P. F., and Stervander, M. (2023). [https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S205371662300021X Systematics of the avian family Alaudidae using multilocus and genomic data]. Avian Research 14:100095. https://doi.org/10.1016/j.avrs.2023.100095</ref>

== Levnadssätt ==
Rostlärkan hittas i halvtorr savann och öppet skogslandsskap med inslag av ''[[Combretum]]'' på klippiga bergsryggar. Den ses födosöka på marken, enstaka eller i par, på jakt efter insekter och frön.

=== Häckning ===
Rostlärkans häckningsbiologi är dåligt känd. Spelflykt har noterats maj–juli, i [[Tchad]] även i september. Vare sig bo eller ägg har dokumenterats.<ref name=BOW/>

== Status och hot ==
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling och tros inte vara utsatt för något substantiellt hot.<ref name="IUCN"/> Utifrån dessa kriterier kategoriserar internationella naturvårdsunionen [[IUCN]] arten som [[livskraftig]] (LC).<ref name="IUCN"/> Världspopulationen har inte uppskattats men den beskrivs som generellt fåtalig men vanlig i vissa områden.<ref>del Hoyo, J., Elliott, A. and Christie, D. 2004. Handbook of the Birds of the World, Vol. 9: Cotingas to Pipits and Wagtails. Lynx Edicions, Barcelona, Spain.</ref>

== Taxonomi och namn ==
Rostlärkan beskrevs taxonomiskt för första gången 1920 av [[Hubert Lynes]]. Dess vetenskapliga artnamn ''rufa'' betyder "röd" eller "rödaktig".<ref>James A. Jobling (2010) ''The Helm Dictionary of Scientific Bird Names''. Christopher Helm, London. {{ISBN|978-1-4081-2501-4}}</ref> På svenska har den även kallats ''rostbusklärka''.

== Noter ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Mirafra rufa|''Calendulauda rufa''}}
* [https://www.xeno-canto.org/species/Mirafra-rufa Läten på xeno-canto.org]

{{Illustrationsbehov-fågel}}
{{taxonbar}}

[[Kategori:Lärkor]]
[[Kategori:Fåglar i etiopiska regionen]]

title: Systematik

Rike: Djur · Animalia

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Klass: Fåglar · Aves

Ordning: Tättingar · Passeriformes

Familj: Lärkor · Alaudidae

Släkte: Calendulauda

Art: Rostlärka · C. rufa

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Calendulauda rufa

Auktor: Lynes, 1920

title: Synonymer

Synonymer: - Rostbusklärka - Mirafra rufa


text:
# Youhao
Youhao är ett stadsdistrikt i Yichun i Heilongjiang-provinsen i nordöstra Kina.

title: Youhao

wikitext:
{{Kina-härad
<!-- Kryssa för typ av område nedan. -->
|härad                    =
|autonomt härad           =
|stad på häradsnivå       =
|stadsdistrikt            = x
|banér                    =
|autonomt banér           =
|skogsbruksdistrikt       =
|särskilt distrikt        =
|stad på subprefekturnivå =
<!------------------------------------->

|namn               = Youhao
|hanzi              = 友好区
|pinyin             = Yǒuhǎo qū
|kortnamn           =

|lokalt_namn        =
|lokalt_språk       =
|lokalt_språk_länk  =
|lokal_transkribering=

|toppbild           =
|bildtext           =
|bild2              =
|bildtext2          =

|provins            =Heilongjiang
|provins_länk       =
|prefektur          =Yichun
|prefektur_länk     =Yichun, Heilongjiang

|huvudort           =
|huvudort_länk      =
|huvudort_position  =
<!-- För att ange geografiska koordinater: Använd coord-mallen här ovanför (se Mall:coord) och/eller parametrarna nedan.
   Att använda coord-mallen tillsammans med huvudort_position är normalt att föredra, men om du saknar karta och vill
   skapa en automatiskt, måste du använda parametrarna nedan. Se vidare instruktionerna på mallsidan.-->
|lat_grad=    |lat_min=    |lat_sek=
|long_grad=   |long_min=   |long_sek=

|yta                =2366
|folkmängd          =53493
|år_folkmängd       =2010
|källa_folkmängd    =http://www.geohive.com/cntry/CN-23_ext.aspx
|befolkningstäthet  =

|yta_stad           =
|folkmängd_stad     =
|år_folkmängd_stad  =
|källa_folkmängd_stad=
|befolkningstäthet_stad=

|BNP_per_invånare   =
|år_BNP             =
|källa_BNP          =

|ordförande         =
|ordförande_bäst_före=
|partisekreterare   =
|psekr_bäst_före    =

<!-- Större etniska grupper. Upp till 15 stycken. Namn, länk och andel (i procent). -->
|etnisk_grupp_namn1  =                  |etnisk_grupp_länk1  =                  |etnisk_grupp_andel1  =
|etnisk_grupp_namn2  =                  |etnisk_grupp_länk2  =                  |etnisk_grupp_andel2  =
|etnisk_grupp_namn3  =                  |etnisk_grupp_länk3  =                  |etnisk_grupp_andel3  =
|etnisk_grupp_namn4  =                  |etnisk_grupp_länk4  =                  |etnisk_grupp_andel4  =
|etnisk_grupp_namn5  =                  |etnisk_grupp_länk5  =                  |etnisk_grupp_andel5  =
|etnisk_grupp_namn6  =                  |etnisk_grupp_länk6  =                  |etnisk_grupp_andel6  =
|etnisk_grupp_namn7  =                  |etnisk_grupp_länk7  =                  |etnisk_grupp_andel7  =
|etnisk_grupp_namn8  =                  |etnisk_grupp_länk8  =                  |etnisk_grupp_andel8  =
|etnisk_grupp_namn9  =                  |etnisk_grupp_länk9  =                  |etnisk_grupp_andel9  =
|etnisk_grupp_namn10 =                  |etnisk_grupp_länk10 =                  |etnisk_grupp_andel10 =
|etnisk_grupp_namn11 =                  |etnisk_grupp_länk11 =                  |etnisk_grupp_andel11 =
|etnisk_grupp_namn12 =                  |etnisk_grupp_länk12 =                  |etnisk_grupp_andel12 =
|etnisk_grupp_namn13 =                  |etnisk_grupp_länk13 =                  |etnisk_grupp_andel13 =
|etnisk_grupp_namn14 =                  |etnisk_grupp_länk14 =                  |etnisk_grupp_andel14 =
|etnisk_grupp_namn15 =                  |etnisk_grupp_länk15 =                  |etnisk_grupp_andel15 =

|källa_nationaliteter =

|webbplats          =
|karta              =
|bredd              =
}}

'''Youhao''' är ett stadsdistrikt i [[Yichun, Heilongjiang|Yichun]] i [[Heilongjiang]]-provinsen i nordöstra [[Kina]].

[[Kategori:WP:Projekt Kina]]

Enhetsnivå: Häradsnivå (nivå 3)

Typ av enhet: Stadsdistrikt

Provins: Heilongjiang · (orter på häradsnivå i Heilongjiang)

Prefektur: Yichun

Befolknings- · täthet: 23 inv./km²

kinesiska: 友好区?


text:
# Amblyaspis fuscicornis
Amblyaspis fuscicornis är en stekelart som beskrevs av Thomson 1859. Amblyaspis fuscicornis ingår i släktet Amblyaspis och familjen gallmyggesteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Amblyaspis fuscicornis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Amblyaspis fuscicornis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Gallmyggesteklar]]
| familia = Platygastridae
| genus_sv =
| genus = [[Amblyaspis]]
| species_sv =
| species = '''Amblyaspis fuscicornis'''
| taxon = Amblyaspis fuscicornis
| taxon_authority = [[Thomson (auktor)|Thomson]], 1859
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Platygastroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Amblyaspis fuscicornis'''''<ref name = "col395"/> är en [[steklar|stekel]]art som beskrevs av [[Thomson (auktor)|Thomson]] 1859. ''Amblyaspis fuscicornis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Amblyaspis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[gallmyggesteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/amblyaspis+fuscicornis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col395"> (2007) , website, Hymenoptera Name Server - 10-Oct-2007</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Gallmyggesteklar]]
[[Kategori:Amblyaspis|fuscicornis]]

title: Systematik

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Platygastroidea

Familj: Gallmyggesteklar · Platygastridae

Släkte: Amblyaspis

Art: Amblyaspis fuscicornis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Thomson, 1859


text:
# Platyspathius clymene
Platyspathius clymene är en stekelart som beskrevs av Nixon 1943. Platyspathius clymene ingår i släktet Platyspathius och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Platyspathius clymene

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Platyspathius clymene''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Bracksteklar]]
| familia = Braconidae
| genus_sv =
| genus = [[Platyspathius]]
| species_sv =
| species = '''Platyspathius clymene'''
| taxon = Platyspathius clymene
| taxon_authority = Nixon, 1943
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Ichneumonoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Platyspathius clymene'''''<ref name = "col318773"/> är en [[steklar|stekel]]art som beskrevs av Nixon 1943. ''Platyspathius clymene'' ingår i [[släkte]]t ''[[Platyspathius]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[bracksteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/platyspathius+clymene/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col318773">Nixon, G.E.J. (1943) A revision of the Spathiinae of the Old World (Hymenoptera, Braconidae)., Transactions of the Royal Entomological Society of London. 93:173-456.</ref>
<ref name = "source">''Taxapad Ichneumonoidea''. Yu D.S.K., 2009-05-04</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om bracksteklar}}

[[Kategori:Bracksteklar]]
[[Kategori:Platyspathius|clymene]]

title: Systematik

Överfamilj: Ichneumonoidea

Familj: Bracksteklar · Braconidae

Släkte: Platyspathius

Art: Platyspathius clymene

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Nixon, 1943


text:
# Platylomalus venator
Platylomalus venator är en skalbaggsart som först beskrevs av Cooman 1941.  Platylomalus venator ingår i släktet Platylomalus och familjen stumpbaggar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Platylomalus venator

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|skalbaggs|datum=2013-09}}
{{Taxobox
| name = ''Platylomalus venator''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Skalbaggar]]
| ordo = Coleoptera
| familia_sv = [[Stumpbaggar]]
| familia = Histeridae
| genus_sv =
| genus = [[Platylomalus]]
| species_sv =
| species = '''Platylomalus venator'''
| taxon = Platylomalus venator
| taxon_authority = (Cooman, 1941)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Histeroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Platylomalus venator'''''<ref name = "col1"/> är en [[skalbaggar|skalbaggs]]art som först beskrevs av Cooman 1941.  ''Platylomalus venator'' ingår i [[släkte]]t ''[[Platylomalus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[stumpbaggar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/platylomalus+venator/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col1">Mazur, Slawomir (1997) A world catalogue of the Histeridae (Coleoptera: Histeroidea), Genus, International Journal of Invertebrate Taxonomy (Supplement)</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Stumpbaggar]]
[[Kategori:Platylomalus|venator]]

title: Systematik

Ordning: Skalbaggar · Coleoptera

Överfamilj: Histeroidea

Familj: Stumpbaggar · Histeridae

Släkte: Platylomalus

Art: Platylomalus venator

title: Vetenskapligt namn


text:
# Aston, Berkshire
Aston är en by nära Berkshirestranden av Themsen öster om Remenham och Henley-on-Thames.
Astons pub heter The Flower Pot Hotel och har en samling uppstoppade sötvattenfiskar fångade i Themsen.

title: Aston, Berkshire

wikitext:
{{Stadsfakta
|bild            = The Flower Pot, Aston, Berkshire (geograph 4680014).jpg
|bildtext        = The Flower Pot, Aston.
|land            = England
|indelning       = [[Borough of Wokingham|Wokingham]], [[Berkshire]], [[Sydöstra England]]
|folkmängd       =
|folkmängd_år    =
|lat_g =51.5512 |lat_m = |lat_s = |lat_NS =
|long_g =-0.8684 |long_m = |long_s = |long_EW =
positionskarta  =}}
'''Aston''' är en by nära [[Berkshire]]stranden av [[Themsen]] öster om [[Remenham]] och [[Henley-on-Thames]].

Astons pub heter The Flower Pot Hotel och har en samling uppstoppade sötvattenfiskar fångade i Themsen.<ref>[http://www.flowerpotpub.co.uk/ The Flower Pot] </ref>

== Källor ==
<references/>

[[Kategori:Orter i Berkshire]]

Land: England

Indelning: Wokingham, Berkshire, Sydöstra England


text:
# Roddymoor
Roddymoor är en by i kommunen Durham i grevskapet Durham i England. Byn är belägen 13 km från Durham. Orten har 500 invånare (2001).

title: Roddymoor

wikitext:
{{geobox
| 1                    =
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Roddymoor
| native_name          =
| other_name           =
| category             =
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Storbritannien
| country_flag         = true
| state                = [[England]]
| state_type           = Riksdel
| region               = [[Durham (grevskap)|Durham]]
| region_type          = [[Englands ceremoniella grevskap|Ceremoniellt grevskap]]
| district             = [[Durham (enhetskommun)|Durham]]
| district_type        = [[Enhetskommun (England)|Enhetskommun]]
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           = 500
| population_date      = 2001
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Coordinate Universal Time|UTC]]
| utc_offset           = +0
| timezone_DST         = [[British Summer Time|BST]]
| utc_offset_DST       = +1
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Storbritannien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Storbritannien
| map_locator          = Storbritannien
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = 54.728084
| long_d               = -1.7584831
| elevation            =
| timezone_label       = Europe/London
}}
'''Roddymoor''' är en by i kommunen [[Durham (enhetskommun)|Durham]] i grevskapet [[Durham (grevskap)|Durham]] i [[England]]. Byn är belägen 13 km från [[Durham]]. Orten har {{formatnum:500}} invånare (2001).<ref>{{webbref|författare=|url=http://www.durham.gov.uk/durhamcc/usp.nsf/Lookup/Wear%20Valley%20Settlement%20Summary%20Sheets%20Numbers/$file/Wear+Valley+Settlement+Summary+Sheets+Numbers.pdf|titel=Wear Valley Settlement Summary Sheets|utgivare=Durham County Council|datum=|hämtdatum=2020-10-29|arkivurl=https://web.archive.org/web/20071007090304/http://www.durham.gov.uk/durhamcc/usp.nsf/Lookup/Wear%20Valley%20Settlement%20Summary%20Sheets%20Numbers/$file/Wear+Valley+Settlement+Summary+Sheets+Numbers.pdf|arkivdatum=2007-10-07}}</ref>

== Referenser ==
<references/>

== Externa länkar==
* {{commonscat|Roddymoor}}

[[Kategori:Orter i Durham]]
[[Kategori:Durham (enhetskommun)]]

Land: Storbritannien

Riksdel: England

Ceremoniellt grevskap: Durham

Enhetskommun: Durham

Tidszon: UTC (UTC+0)

- sommartid: BST (UTC+1)


text:
# Häxprocessen på Rugård
Häxprocessen på Rugård utspelade sig på herrgården Rugård och i det närbelägna Ebeltoft på Jylland. Det var den största häxprocessen i Danmark sedan Häxprocessen på Rosborg 1639. Fallet ledde till en lag som förbjöd verkställandet av dödsstraff för trolldom utan bekräftelse av Högsta domstolen.
År 1683 inträffade den första häxprocessen i Danmark sedan 1652, något som utlöste en häxhysteri i landet. I september 1685 ställdes en kvinna vid namn Mette inför rätta i Ebeltoft. Hon anklagades för att ha förorsakat en rad hästars död bland sina grannar. Hästarna hade dött utan synbar orsak. Grannarna hävdade att Mette året innan hade utlovat hämnd för att de nekat henne hjälp. Mette placerades sedan i fängelsekällaren på slottet Rugård. Vid jul gästades slottsherren Jørgen Arenfeldt av tre lokala präster. Tillsammans utsatte de Mette för ett privat förhör. Med samtycke av landsdomare Lerche blev Mette dömd till döden och avrättad. I februari 1686, kort efter Mettes avrättning, fortsatte byfogden Hans Jacobsen processen med att arrestera två misstänkta i Ebeltoft. De misstänkta utsattes för vattenprovet, dömdes till döden och brändes på bål. På Rugård fortsatte även Jørgen Arenfeldt sin process. Han lät förhöra Gye Nielsdatter, som dömdes till bålet i mars. Gye Nielsdatter avlade en bekännelse om häxkompanier, djävulsmärke och pakt och angav flera medbrottslingar under inflytande av Arenfeldts och prästernas hjärtvätt och Lerches ledande frågor. Arenfeldt fick sedan Anne Sørensdatter, som sades vara synsk, och hennes mor dömd till bålet, trots att de befann sig utanför domstolens jurisdiktion. Samtidigt blev dock två misstänkta från Ebeltoft frikända när domaren i Viborg vägrade fastställa domen.
Exakt hur processen i Ebeltoft och på Rugård hängde ihop är svårt att klarlägga. Båda processerna bröt dock mot lagen genom sina privata förhör,  olovlig tortyr, vattenprov och nålprov och de ovanligt aktiva prästerna, som övertygade de anklagade om deras skuld med teologiska argument. Dessutom användes handboken Malleus Malleficarum, något som annars var ovanligt i danska häxprocesser. Arenfeldts förföljelser orsakade en våg av häxprocesser på östra Jylland under 1686.
Jørgen Arenfeldt hade med hjälp av Anne Sørensdatter fått en rad namn på medbrottslingar. Bland dessa namn fanns också flera makthavare, som tvingade Arenfeldt till ett möte i Åhus 14 juli. Den 21 juli 1686 utfärdades en lag om att alla dödsdomar för trolldom måste bekräftas av högsta domstolen innan de kunde verkställas. Detta beslut stoppade häxjakten. I september dömdes Arenfeldt för att ha fått namnen av Anne Sørensdatter med hjälp av olaglig tortyr, bötfälldes och fråntogs sin privata domsrätt i november. I början av 1687 hade alla häxprocesser i Jylland avstannat på grund av de nya bestämmelserna.

title: Häxprocessen på Rugård

wikitext:
'''Häxprocessen på Rugård''' utspelade sig på herrgården Rugård och i det närbelägna Ebeltoft på Jylland. Det var den största häxprocessen i Danmark sedan [[Häxprocessen på Rosborg]] 1639. Fallet ledde till en lag som förbjöd verkställandet av dödsstraff för trolldom utan bekräftelse av Högsta domstolen.

År 1683 inträffade den första häxprocessen i Danmark sedan 1652, något som utlöste en häxhysteri i landet. I september 1685 ställdes en kvinna vid namn Mette inför rätta i [[Ebeltoft]]. Hon anklagades för att ha förorsakat en rad hästars död bland sina grannar. Hästarna hade dött utan synbar orsak. Grannarna hävdade att Mette året innan hade utlovat hämnd för att de nekat henne hjälp. Mette placerades sedan i fängelsekällaren på slottet Rugård. Vid jul gästades slottsherren Jørgen Arenfeldt av tre lokala präster. Tillsammans utsatte de Mette för ett privat förhör. Med samtycke av landsdomare Lerche blev Mette dömd till döden och avrättad. I februari 1686, kort efter Mettes avrättning, fortsatte byfogden Hans Jacobsen processen med att arrestera två misstänkta i Ebeltoft. De misstänkta utsattes för vattenprovet, dömdes till döden och brändes på bål. På Rugård fortsatte även Jørgen Arenfeldt sin process. Han lät förhöra Gye Nielsdatter, som dömdes till bålet i mars. Gye Nielsdatter avlade en bekännelse om häxkompanier, djävulsmärke och pakt och angav flera medbrottslingar under inflytande av Arenfeldts och prästernas hjärtvätt och Lerches ledande frågor. Arenfeldt fick sedan Anne Sørensdatter, som sades vara synsk, och hennes mor dömd till bålet, trots att de befann sig utanför domstolens jurisdiktion. Samtidigt blev dock två misstänkta från Ebeltoft frikända när domaren i Viborg vägrade fastställa domen.

Exakt hur processen i Ebeltoft och på Rugård hängde ihop är svårt att klarlägga. Båda processerna bröt dock mot lagen genom sina privata förhör,  olovlig tortyr, vattenprov och nålprov och de ovanligt aktiva prästerna, som övertygade de anklagade om deras skuld med teologiska argument. Dessutom användes handboken Malleus Malleficarum, något som annars var ovanligt i danska häxprocesser. Arenfeldts förföljelser orsakade en våg av häxprocesser på östra Jylland under 1686.

Jørgen Arenfeldt hade med hjälp av Anne Sørensdatter fått en rad namn på medbrottslingar. Bland dessa namn fanns också flera makthavare, som tvingade Arenfeldt till ett möte i Åhus 14 juli. Den 21 juli 1686 utfärdades en lag om att alla dödsdomar för trolldom måste bekräftas av högsta domstolen innan de kunde verkställas. Detta beslut stoppade häxjakten. I september dömdes Arenfeldt för att ha fått namnen av Anne Sørensdatter med hjälp av olaglig tortyr, bötfälldes och fråntogs sin privata domsrätt i november. I början av 1687 hade alla häxprocesser i Jylland avstannat på grund av de nya bestämmelserna.

==Referenser==
* http://www.skovsted.dk/skrevet/speciale.htm

{{Häxprocesser i Europa}}
[[Kategori:Häxprocesser i Danmark]]
[[Kategori:Danmark under 1680-talet]]


text:
# Anders Gustaf Barchæus
Anders Gustaf Barchæus, född 26 september 1735 i Västerås och död 1806 i Uppsala, var en svensk nationalekonom.
Barchæus blev adjunkt i ekonomi- och handelsrätt vid Uppsala universitet 1773, han erhöll professors titel 1782. Han var en entusiastisk ivrare för sin tids modevetenskap, den praktiska ekonomin, och företog vidsträckta resor i Sverige och utlandet för studier, särskilt av jordbrukets ekonomiska och tekniska förhållanden, och trädde under en vistelse i Paris i nära förbindelse med fysiokraterna.
Barchæus skrev omfattande resejournaler, som delvis ännu är opublicerade (förvaras på Uppsala universitetsbibliotek), samt en rad skrifter rörande råd i hushållsfrågor.

title: Anders Gustaf Barchæus

wikitext:
'''Anders Gustaf Barchæus''', född [[26 september]] [[1735]] i [[Västerås]] och död [[1806]] i [[Uppsala]], var en svensk nationalekonom.

Barchæus blev adjunkt i ekonomi- och handelsrätt vid [[Uppsala universitet]] 1773, han erhöll professors titel 1782. Han var en entusiastisk ivrare för sin tids modevetenskap, den praktiska ekonomin, och företog vidsträckta resor i Sverige och utlandet för studier, särskilt av jordbrukets ekonomiska och tekniska förhållanden, och trädde under en vistelse i [[Paris]] i nära förbindelse med [[fysiokrater]]na.

Barchæus skrev omfattande resejournaler, som delvis ännu är opublicerade (förvaras på [[Uppsala universitetsbibliotek]]), samt en rad skrifter rörande råd i hushållsfrågor.

==Litteratur (urval) ==
* ''Förslag til bränwins- förtäringens hämmande i Swerige, utan förbud och utan hinder i tilwärkningen'', 1769
* ''Landtbrukets hjälp genom sådana underrättelsers framskaffande om de nordiska orterna, som kunna befordra ett enfaldigt och fördelaktigt skattläggnings-sätt'', 1770
* ''Svar på kongl. vetenskaps academiens fråga, angående bästa sättet at uphjelpa åkerbruket, som erhållit den, för år 1773, utlofvade dubbla belöning'', 1774
* ''Utdrag utur profeszoren Anders Gustaf Barchaei. Antekningar i landthushållningen, under resor, så wäl inom, som utom fäderneslandet. Åren 1772 till och med 1778'' 1828-29.
* ''A. G. Barchæi resa genom Västmanlands län 1772'', 1923
* ''Underrättelser angående landthushållningen i Halland'', 1924
* ''Resa i Kalmar län år 1775'', 1959

== Källor ==
* [[Svensk uppslagsbok]]. Malmö 1939
* Anders Gustaf Barchæus i Libris: [http://libris.kb.se/hitlist?f=simp&q=Barchaeus&r=%3bpers%3a(Barchaeus+Anders+Gustaf+1735+1806)&m=10&s=r&t=v&d=libris&p=1]

{{STANDARDSORTERING:Barchaeus, Anders Gustaf}}
[[Kategori:Svenska professorer i nationalekonomi]]
[[Kategori:Födda 1735]]
[[Kategori:Avlidna 1806]]
[[Kategori:Män]]


text:
# Figularia fissa
Figularia fissa är en mossdjursart som först beskrevs av Walter Douglas Hincks 1880.  Figularia fissa ingår i släktet Figularia och familjen Cribrilinidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Figularia fissa

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|mossdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Figularia fissa''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Mossdjur]]
| phylum = Bryozoa
| classis_sv =
| classis = [[Gymnolaemata]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Cheilostomatida]]
| familia_sv =
| familia = [[Cribrilinidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Figularia]]
| species_sv =
| species = '''Figularia fissa'''
| taxon = Figularia fissa
| taxon_authority = ([[Walter Douglas Hincks|Hincks]], 1880)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Figularia fissa'''''<ref name = "COL"/> är en [[mossdjur|mossdjurs]]art som först beskrevs av [[Walter Douglas Hincks]] 1880.  ''Figularia fissa'' ingår i [[släkte]]t ''[[Figularia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Cribrilinidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/figularia+fissa/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''WoRMS Bryozoa: World Marine Bryozoa Database''. Bock P. & Gordon D., 2010-12-10</ref>
</references>

[[Kategori:Mossdjur]]
[[Kategori:Figularia|fissa]]

title: Systematik

Stam: Mossdjur · Bryozoa

Klass: Gymnolaemata

Ordning: Cheilostomatida

Familj: Cribrilinidae

Släkte: Figularia

Art: Figularia fissa

title: Vetenskapligt namn