text:
# Eugenia batingabranca
Eugenia batingabranca är en myrtenväxtart som beskrevs av Marcos Sobral. Eugenia batingabranca ingår i släktet Eugenia och familjen myrtenväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eugenia batingabranca

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|myrtenväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Eugenia batingabranca''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Myrtenordningen]]
| ordo = Myrtales
| familia_sv = [[Myrtenväxter]]
| familia = Myrtaceae
| genus_sv =
| genus = [[Eugenia (växter)|Eugenia]]
| species_sv =
| species = '''Eugenia batingabranca'''
| taxon = Eugenia batingabranca
| taxon_authority = [[Marcos Sobral|Sobral]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Eugenia batingabranca'''''<ref name = "C132"/> är en [[myrtenväxter|myrtenväxt]]art som beskrevs av [[Marcos Sobral]]. ''Eugenia batingabranca'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eugenia (växter)|Eugenia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[myrtenväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9808918|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Sobral, 1987 ''In: Napaea 1: 23''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Myrtenväxter]]
[[Kategori:Eugenia (Myrtaceae)|batingabranca]]

title: Systematik

Ordning: Myrtenordningen · Myrtales

Familj: Myrtenväxter · Myrtaceae

Släkte: Eugenia

Art: Eugenia batingabranca

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Eugenia batingabranca

Auktor: Sobral


text:
# Busycon coarctatum
Busycon coarctatum är en snäckart som först beskrevs av Sowerby 1825.  Busycon coarctatum ingår i släktet Busycon och familjen Melongenidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Busycon coarctatum

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|snäck|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Busycon coarctatum''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Blötdjur]]
| phylum = Mollusca
| classis_sv = [[Snäckor]]
| classis = Gastropoda
| ordo_sv =
| ordo = [[Neogastropoda]]
| familia_sv =
| familia = [[Melongenidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Busycon]]
| species_sv =
| species = '''Busycon coarctatum'''
| taxon = Busycon coarctatum
| taxon_authority = ([[Sowerby (auktor)|Sowerby]], 1825)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Busycon coarctatum'''''<ref name = "col3"/><ref name = "col688"/><ref name = "col19839"/> är en [[snäckor|snäck]]art som först beskrevs av [[Sowerby (auktor)|Sowerby]] 1825.  ''Busycon coarctatum'' ingår i [[släkte]]t ''[[Busycon]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Melongenidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/busycon+coarctatum/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col3">(1996) , database, NODC Taxonomic Code</ref>
<ref name = "col688">Abbott, Robert Tucker (1974) , American Seashells: The Marine Mollusca of the Atlantic and Pacific Coasts of North America. 2nd ed.</ref>
<ref name = "col19839">(2004) , website, Malacolog 3.3.3, 15-Dec-2004</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Snäckor]]
[[Kategori:Busycon|coarctatum]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Blötdjur · Mollusca

Klass: Snäckor · Gastropoda

Ordning: Neogastropoda

Familj: Melongenidae

Släkte: Busycon

Art: Busycon coarctatum

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: (Sowerby, 1825)


text:
# Landolphia dewevrei
Landolphia dewevrei är en oleanderväxtart som beskrevs av Otto Stapf. Landolphia dewevrei ingår i släktet Landolphia och familjen oleanderväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Landolphia dewevrei

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|oleanderväxt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Landolphia dewevrei''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Gentianaordningen]]
| ordo = Gentianales
| familia_sv = [[Oleanderväxter]]
| familia = Apocynaceae
| genus_sv =
| genus = [[Landolphia]]
| species_sv =
| species = '''Landolphia dewevrei'''
| taxon = Landolphia dewevrei
| taxon_authority = [[Otto Stapf (botaniker)|Stapf]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Landolphia dewevrei'''''<ref name = "C132"/> är en [[oleanderväxter|oleanderväxt]]art som beskrevs av [[Otto Stapf (botaniker)|Otto Stapf]]. ''Landolphia dewevrei'' ingår i [[släkte]]t ''[[Landolphia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[oleanderväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16632319|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Stapf, 1902 ''In: Dyer, Fl. Trop. Afr. 4: I. 52''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-09-01 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Oleanderväxter]]
[[Kategori:Landolphia|dewevrei]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Gentianaordningen · Gentianales

Familj: Oleanderväxter · Apocynaceae

Släkte: Landolphia

Art: Landolphia dewevrei

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Landolphia dewevrei

Auktor: Stapf


text:
# Förräderi (film)
Förräderi är en brittisk-dansk-svensk dokumentärfilm från 1994 i regi av Björn Cederberg och Fredrik von Krusenstjerna.
Filmen skildrar den tyske kulturarbetaren Sascha Anderson som var en centralfigur bland oppositionella författare och konstnärer i Östberlins Prenzlauer Berg under DDR-tiden. Efterhand framkom dock att Anderson parallellt med detta varit Stasi-agent och angivit många av sina vänner och till och med sin fru. Filmen skildrar Anderson som en tvångsmässig lögnare som levt ett dubbelliv och inte talat sanning annat än i sina rapporter till Stasi.
Förräderi uppmärksammades mer i utlandet än i Sverige. 1995 mottog den pris vid en filmfestival i norska Bergen i kategorin "bästa nordiska dokumentär". Den blev även nominerad till en Guldbagge 1996 i kategorin "bästa kortfilm".

title: Förräderi (film)

wikitext:
{{Filmfakta
| bild               =
| filmtitel          = Förräderi
| originaltitel      =
| genre              = [[Dokumentärfilm]]
| regi               = [[Björn Cederberg (regissör)|Björn Cederberg]], [[Fredrik von Krusenstjerna]]
| producent          = [[Fredrik von Krusenstjerna]]
| manus              = [[Björn Cederberg (regissör)|Björn Cederberg]], [[Fredrik von Krusenstjerna]]
| synopsis           =
| originalverk       =
| berättare          = [[Rikard Wolff]]
| skådespelare       =
| musik              =
| fotograf           = [[Jan Röed]]
| klippning          = Niels Pagh Andersen
| produktionsbolag   = Charon Film AB, Manden med Cameraet ApS
| distributör        = [[Folkets Bio|Folkets Bio AB]]
| premiär            = [[14 oktober]] [[Filmåret 1994|1994]]
| speltid            = 61 minuter
| land               = [[Danmark]], [[Storbritannien]], [[Sverige]]
| språk              = [[Svenska]], [[tyska]]
| budget             =
| intäkter           =
| föregångare        =
| uppföljare         =
| nyinspelning_av    =
| nyinspelningar     =
| imdb               = 0109862
| sfdb               = 19745
}}
'''''Förräderi''''' är en [[Storbritannien|brittisk]]-[[Danmark|dansk]]-[[Sverige|svensk]] [[dokumentärfilm]] från [[Filmåret 1994|1994]] i regi av [[Björn Cederberg (regissör)|Björn Cederberg]] och [[Fredrik von Krusenstjerna]].<ref name="sfi">{{webbref |url=http://sfi.se/sv/svensk-filmdatabas/Item/?itemid=19745&type=MOVIE&iv=Basic&ref=/templates/SwedishFilmSearchResult.aspx?id%3d1225%26epslanguage%3dsv%26searchword%3df%C3%B6rr%C3%A4deri%26type%3dMovieTitle%26match%3dBegin%26page%3d1%26prom%3dFalse |titel=''Förräderi'' |hämtdatum=29 maj 2013 |efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare=Svensk Filmdatabas }}</ref>

Filmen skildrar den tyske kulturarbetaren [[Sascha Anderson]] som var en centralfigur bland oppositionella författare och konstnärer i [[Östberlin]]s [[Prenzlauer Berg]] under [[DDR|DDR-tiden]]. Efterhand framkom dock att Anderson parallellt med detta varit [[Stasi]]-agent och angivit många av sina vänner och till och med sin fru. Filmen skildrar Anderson som en tvångsmässig lögnare som levt ett dubbelliv och inte talat sanning annat än i sina rapporter till Stasi.<ref name="sfi"/>

''Förräderi'' uppmärksammades mer i utlandet än i Sverige. [[Filmåret 1995|1995]] mottog den pris vid en filmfestival i norska [[Bergen]] i kategorin "bästa nordiska dokumentär". Den blev även nominerad till en [[Guldbagge (filmpris)|Guldbagge]] [[Filmåret 1996|1996]] i kategorin "bästa kortfilm".<ref name="sfi"/>

== Referenser ==
<references/>

[[Kategori:Brittiska dokumentärfilmer]]
[[Kategori:Danska dokumentärfilmer]]
[[Kategori:Svenska dokumentärfilmer]]
[[Kategori:Svenskspråkiga filmer]]
[[Kategori:Tyskspråkiga filmer]]
[[Kategori:Tyskland på film]]
[[Kategori:Guldbaggenominerade]]
[[Kategori:Svenska filmer 1994]]
[[Kategori:Brittiska filmer 1994]]
[[Kategori:Danska filmer 1994]]
[[Kategori:Filmer i regi av Fredrik von Krusenstjerna]]

Genre: Dokumentärfilm

Regissör: Björn Cederberg, Fredrik von Krusenstjerna

Producent: Fredrik von Krusenstjerna

Berättare: Rikard Wolff

Fotograf: Jan Röed

Klippning: Niels Pagh Andersen

Produktionsbolag: Charon Film AB, Manden med Cameraet ApS

Distribution: Folkets Bio AB

Premiär: 14 oktober 1994

Speltid: 61 minuter

Land: Danmark, Storbritannien, Sverige

Språk: Svenska, tyska


text:
# Luciobarbus graellsii
Luciobarbus graellsii är en fiskart som först beskrevs av Steindachner, 1866.  Luciobarbus graellsii ingår i släktet Luciobarbus och familjen karpfiskar. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Luciobarbus graellsii

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fisk|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Luciobarbus graellsii''
| status = LC
| image = Barbus graellsii 03 by-dpc.jpg
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Strålfeniga fiskar]]
| classis = Actinopterygii
| ordo_sv = [[Karpartade fiskar]]
| ordo = Cypriniformes
| familia_sv = [[Karpfiskar]]
| familia = Cyprinidae
| genus_sv =
| genus = [[Luciobarbus]]
| species_sv =
| species = '''Luciobarbus graellsii'''
| taxon = Luciobarbus graellsii
| taxon_authority = (Steindachner, 1866)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| superclassis = Osteichthyes
| superclassis_sv = [[Benfiskar]]
| synonyms = ''Barbus graelsii'' Steindachner, 1866<ref name = "col480133"/>
''Messinobarbus graelsi'' (Steindachner, 1866)<ref name = "col480133"/>
''Barbus graellsii'' Steindachner, 1866<ref name = "col480213"/>
| status_ref = <ref name = "iucn"/>
}}

'''''Luciobarbus graellsii'''''<ref name = "col480216"/> är en [[fiskar|fisk]]art som först beskrevs av Steindachner, 1866.  ''Luciobarbus graellsii'' ingår i [[släkte]]t ''[[Luciobarbus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[karpfiskar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> [[IUCN]] kategoriserar arten globalt som [[livskraftig]].<ref name = "iucn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/luciobarbus+graellsii/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col480216">Kottelat, M. and J. Freyhof (2007) Handbook of European freshwater fishes., Publications Kottelat, Cornol, Switzerland. 646 p.</ref>
<ref name = "source">''FishBase''. Froese R. & Pauly D. (eds), 2011-06-14</ref>
<ref name = "iucn">{{IUCN2012.2| assessors = | år = 2008| id = 2587| titel = Luciobarbus graellsii| hämtdatum = 2012-10-24}}</ref>
<ref name = "col480213">Kottelat, M. (1997) European freshwater fishes., Biologia 52, Suppl. 5:1-271.</ref>
<ref name = "col480133">Eschmeyer, W.N. (ed.) (1999) Catalog of fishes. Updated database version of November 1999., Catalog databases as made available to FishBase in November 1999.</ref>
</references>

[[Kategori:Karpfiskar]]
[[Kategori:Luciobarbus|graellsii]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Överklass: Benfiskar · Osteichthyes

Klass: Strålfeniga fiskar · Actinopterygii

Ordning: Karpartade fiskar · Cypriniformes

Familj: Karpfiskar · Cyprinidae

Släkte: Luciobarbus

Art: Luciobarbus graellsii

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Luciobarbus graellsii

Auktor: (Steindachner, 1866)

title: Synonymer

Synonymer: Barbus graelsii Steindachner, 1866 · Messinobarbus graelsi (Steindachner, 1866) · Barbus graellsii Steindachner, 1866

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Don Pettie
Don Pettie, född 28 mars 1927, död 12 augusti 2017, var en friidrottare från Kanada. Han deltog vid olympiska sommarspelen 1948.

title: Don Pettie

wikitext:
{{faktamall biografi WD
| namn             =
| bild             =
| alt              =
| bildtext         =
| födelsenamn      =
| födelsedatum     =
| födelseort       =
| dödsdatum        =
| dödsort          =
| begravningsplats =
| medborgarskap    =
| utbildad vid     =
| yrke             =
| ämbete           =
| arbetsgivare     =
| noterbara_verk   =
| parti            =
| maka             =
| barn             =
| föräldrar        =
| andra_namn       =
}}
'''Don Pettie''', född [[28 mars]] [[1927]], död [[12 augusti]] [[2017]], var en [[friidrottare]] från [[Kanada]]. Han deltog vid [[olympiska sommarspelen 1948]].<ref>[https://www.olympedia.org/athletes/66213 Don Pettie]</ref>

== Referenser ==
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Pettie, Don}}

[[Kategori:Födda 1927]]
[[Kategori:Kanadensiska friidrottare]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 1948 från Kanada]]
[[Kategori:Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1948]]
[[Kategori:Avlidna 2017]]
[[Kategori:Män]]

Född: 28 mars 1927 · Calgary, Kanada

Död: 12 augusti 2017 (90 år) · Calgary, Kanada

Medborgare i: Kanada

Utbildad vid: Drake University

Sysselsättning: Sprinter


text:
# Phlogophora scita
Phlogophora scita är en fjärilsart som beskrevs av Jacob Hübner 1791. Phlogophora scita ingår i släktet Phlogophora och familjen nattflyn. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Phlogophora scita

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Phlogophora scita''
| status =
| image = Phlogophora scita.jpg
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Nattflyn]]
| familia = Noctuidae
| genus_sv =
| genus = [[Phlogophora]]
| species_sv =
| species = '''Phlogophora scita'''
| taxon = Phlogophora scita
| taxon_authority = [[Jacob Hübner|Hübner]] 1791
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Phlogophora scita'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Jacob Hübner]] 1791. ''Phlogophora scita'' ingår i [[släkte]]t ''[[Phlogophora]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nattflyn]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/phlogophora+scita/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Phlogophora scita}}

{{Robotskapad stub om nattflyn}}

[[Kategori:Nattflyn]]
[[Kategori:Phlogophora|scita]]

title: Systematik

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Nattflyn · Noctuidae

Släkte: Phlogophora

Art: Phlogophora scita

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Hübner 1791


text:
# Septoria calendulae
Septoria calendulae är en svampart som beskrevs av Bernaux 1951. Septoria calendulae ingår i släktet Septoria och familjen Mycosphaerellaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Septoria calendulae

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Septoria calendulae
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Ascomycota
| divisio_sv = [[Sporsäcksvampar]]
| classis = [[Dothideomycetes]]
| classis_sv =
| ordo = [[Capnodiales]]
| ordo_sv =
| familia = [[Mycosphaerellaceae]]
| familia_sv =
| genus = [[Septoria]]
| genus_sv =
| species = '''Septoria calendulae'''
| species_sv =
| taxon = Septoria calendulae
| taxon_authority = Bernaux 1951
}}

'''''Septoria calendulae''''' är en [[svampar]]t<ref>Bernaux (1951) , In: Riv. Patol. veg., Pavia 30:17</ref> som beskrevs av Bernaux 1951. ''Septoria calendulae'' ingår i [[släkte]]t ''[[Septoria]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Mycosphaerellaceae]].<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/septoria+calendulae/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref><ref>''Species Fungorum''. Kirk P.M., 2010-11-23</ref>   Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name="COL"/>

==Källor==
<references/>

[[Kategori:Sporsäcksvampar]]
[[Kategori:Septoria|calendulae]]

title: Systematik

Rike: Svampar · Fungi

Division: Sporsäcksvampar · Ascomycota

Klass: Dothideomycetes

Ordning: Capnodiales

Familj: Mycosphaerellaceae

Släkte: Septoria

Art: Septoria calendulae

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Septoria calendulae

Auktor: Bernaux 1951


text:
# Barleria mpandensis
Barleria mpandensis är en akantusväxtart. Barleria mpandensis ingår i släktet Barleria och familjen akantusväxter.

## Underarter
Arten delas in i följande underarter:
- B. m. mpandensis
- B. m. tomentella

title: Barleria mpandensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|akantusväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Barleria mpandensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Plisterordningen]]
| ordo = Lamiales
| familia_sv = [[Akantusväxter]]
| familia = Acanthaceae
| genus_sv =
| genus = [[Barleria]]
| species_sv =
| species = '''Barleria mpandensis'''
| taxon = Barleria mpandensis
| taxon_authority =
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Barleria mpandensis'''''<ref name = "COL"/> är en [[akantusväxter|akantusväxt]]art. ''Barleria mpandensis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Barleria]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[akantusväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

== Underarter ==

Arten delas in i följande underarter:<ref name = "COL"/>

* ''B. m. mpandensis''
* ''B. m. tomentella''

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16682819|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">[http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World]</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om akantusväxter}}

[[Kategori:Akantusväxter]]
[[Kategori:Barleria|mpandensis]]

title: Systematik

Ordning: Plisterordningen · Lamiales

Familj: Akantusväxter · Acanthaceae

Släkte: Barleria

Art: Barleria mpandensis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Barleria mpandensis


text:
# Trichilia erythrocarpa
Trichilia erythrocarpa är en tvåhjärtbladig växtart som beskrevs av Cyrus Longworth Lundell. Trichilia erythrocarpa ingår i släktet Trichilia och familjen Meliaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Trichilia erythrocarpa

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåhjärtbladiga växt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Trichilia erythrocarpa''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Kinesträdordningen]]
| ordo = Sapindales
| familia_sv =
| familia = [[Meliaceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Trichilia]]
| species_sv =
| species = '''Trichilia erythrocarpa'''
| taxon = Trichilia erythrocarpa
| taxon_authority = [[Cyrus Longworth Lundell|Lundell]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Trichilia erythrocarpa'''''<ref name = "C132"/> är en [[tvåhjärtbladiga växter|tvåhjärtbladig växt]]art som beskrevs av [[Cyrus Longworth Lundell]]. ''Trichilia erythrocarpa'' ingår i [[släkte]]t ''[[Trichilia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Meliaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16836311|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Lundell, 1937 ''In: Bull. Torr. Bot. Cl., 64: 551''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-09-15 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om kinesträdordningen}}

[[Kategori:Kinesträdordningen]]
[[Kategori:Trichilia|erythrocarpa]]

title: Systematik

Ordning: Kinesträdordningen · Sapindales

Familj: Meliaceae

Släkte: Trichilia

Art: Trichilia erythrocarpa

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Trichilia erythrocarpa

Auktor: Lundell


text:
# Kanlıca
Kanlıca är en by precis norr om Fatih Sultan Mehmet-bron på den anatoliska, östra stranden, av Bosporen i Turkiet. Byn är idag en del av Istanbul, och ingår i distriktet Beykoz.
I Kanlıca finns en moské ritad av Mimar Sinan. Kanlıca är berömt för sin yoghurt som görs på en mix av ko- och fårmjölk. Längs strandlinjen finns sjönära hus, kända som Yalı, som är typiska för bebyggelsen längs Bosporens strand.

title: Kanlıca

wikitext:
{{coord|41|06|00|N|29|03|57|E|type:city|display=title}}
[[Fil:Kanlica.JPG|miniatyr|Hus vid Bosporens strand i Kanlıca.]]
'''Kanlıca''' är en by precis norr om [[Fatih Sultan Mehmet-bron]] på den [[Anatolien|anatoliska]], östra stranden, av [[Bosporen]] i [[Turkiet]]. Byn är idag en del av [[Istanbul]], och ingår i distriktet [[Beykoz]].

I Kanlıca finns en moské ritad av [[Mimar Sinan]]. Kanlıca är berömt för sin [[yoghurt]] som görs på en mix av ko- och fårmjölk<ref>{{tidningsref ||rubrik=Insiders' guide to Istanbul |url=http://www.guardian.co.uk/travel/2010/jan/23/istanbul-shopping-mosque-eating-museum?page=5 |tidning=[[The Guardian]] |id= |datum=23 januari 2010 |sid= |hämtdatum= 25 mars 2010 |språk=Engelska |arkivurl= |arkivdatum= }}</ref>. Längs strandlinjen finns sjönära hus, kända som [[Yalı]], som är typiska för bebyggelsen längs Bosporens strand.

==Referenser==
<references/>

[[Kategori:Stadsdelar i Istanbul]]


text:
# Aechmea blanchetiana
Aechmea blanchetiana är en gräsväxtart som först beskrevs av John Gilbert Baker, och fick sitt nu gällande namn av Lyman Bradford Smith. Aechmea blanchetiana ingår i släktet Aechmea och familjen Bromeliaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Aechmea blanchetiana

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|gräsväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Aechmea blanchetiana''
| status =
| image = Aechmea blanchetiana 20090111.jpg
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Gräsordningen]]
| ordo = Poales
| familia_sv =
| familia = [[Bromeliaceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Aechmea]]
| species_sv =
| species = '''Aechmea blanchetiana'''
| taxon = Aechmea blanchetiana
| taxon_authority = ([[John Gilbert Baker|Baker]]) [[Lyman Bradford Smith|L.B.Sm.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Tillandsia blanchetiana'' [[John Gilbert Baker|Baker]]
''Streptocalyx laxiflorus'' [[John Gilbert Baker|Baker]]
''Aechmea remotiflora'' [[Carl Christian Mez|Mez]]
''Aechmea laxiflora'' ([[John Gilbert Baker|Baker]]) [[Carl Christian Mez|Mez]]
}}

'''''Aechmea blanchetiana'''''<ref name = "C132"/> är en [[gräsväxter|gräsväxt]]art som först beskrevs av [[John Gilbert Baker]], och fick sitt nu gällande namn av [[Lyman Bradford Smith]]. ''Aechmea blanchetiana'' ingår i [[släkte]]t ''[[Aechmea]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Bromeliaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Bildgalleri ==
<gallery>
Aechmea blanchetiana 1.jpg
Aechmea_blanchetiana.jpg
Aechmea blanchetiana.jpg
Gardenology.org-IMG 2194 rbgs11jan.jpg
Gardenology.org-IMG 2195 rbgs11jan.jpg
</gallery>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9736151|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">L.B.Sm., 1955 ''In: Smithsonian Misc. Collect. 126(1): 13''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

== Externa länkar ==
*{{commonscat|Aechmea blanchetiana|''Aechmea blanchetiana''}}

[[Kategori:Gräsordningen]]
[[Kategori:Aechmea|blanchetiana]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Gräsordningen · Poales

Familj: Bromeliaceae

Släkte: Aechmea

Art: Aechmea blanchetiana

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Aechmea blanchetiana

Auktor: (Baker) L.B.Sm.

title: Synonymer

Synonymer: Tillandsia blanchetiana Baker · Streptocalyx laxiflorus Baker · Aechmea remotiflora Mez · Aechmea laxiflora (Baker) Mez


text:
# Ivan Stefan av Bulgarien
Ivan Stefan av Bulgarien, död 1373, var Bulgariens regent från 1330 till 1331.

title: Ivan Stefan av Bulgarien

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}

'''Ivan Stefan av Bulgarien''', död 1373, var Bulgariens regent från 1330 till 1331.

==Referenser==
<references/>

{{successionsbox
| föregångare = [[ Mikael Asen III av Bulgarien]]
| titel = [[Andra bulgariska riket|Bulgarien]]s regent
| år =  1330–1331
| efterträdare =[[Ivan Alexander av Bulgarien]]
}}

{{STANDARDSORTERING:Ivan Stefan av Bulgarien}}

[[Kategori:Födda okänt år]]
[[Kategori:Avlidna 1373]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Bulgariens regenter]]
[[Kategori:Personer i Bulgarien under 1300-talet]]

title: Befattning

Befattning: Bulgariens tsar (1330–1331)

Föräldrar: Mikael Asen III av Bulgarien · Ana-Neda av Serbien

title: Heraldiskt vapen

Heraldiskt vapen: Redigera Wikidata


text:
# Eriospermum andongense
Eriospermum andongense är en sparrisväxtart som beskrevs av Friedrich Welwitsch och John Gilbert Baker. Eriospermum andongense ingår i släktet Eriospermum och familjen sparrisväxter.
Artens utbredningsområde är Angola. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eriospermum andongense

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|sparrisväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Eriospermum andongense''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Sparrisordningen]]
| ordo = Asparagales
| familia_sv = [[Sparrisväxter]]
| familia = Asparagaceae
| genus_sv =
| genus = [[Eriospermum]]
| species_sv =
| species = '''Eriospermum andongense'''
| taxon = Eriospermum andongense
| taxon_authority = [[Friedrich Welwitsch|Welw.]] ex [[John Gilbert Baker|Baker]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Eriospermum andongense'''''<ref name = "C132"/> är en [[sparrisväxter|sparrisväxt]]art som beskrevs av [[Friedrich Welwitsch]] och [[John Gilbert Baker]]. ''Eriospermum andongense'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eriospermum]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[sparrisväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Angola]].<ref name = "COL"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9767331|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Welw. ex Baker, 1878 ''In: Trans. Linn. Soc. London, Bot. 1: 261''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Sparrisväxter]]
[[Kategori:Eriospermum|andongense]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Ordning: Sparrisordningen · Asparagales

Familj: Sparrisväxter · Asparagaceae

Släkte: Eriospermum

Art: Eriospermum andongense

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Eriospermum andongense

Auktor: Welw. ex Baker


text:
# Cremastus dispar
Cremastus dispar är en stekelart som beskrevs av Dasch 1979. Cremastus dispar ingår i släktet Cremastus och familjen brokparasitsteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Cremastus dispar

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Cremastus dispar''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Brokparasitsteklar]]
| familia = Ichneumonidae
| genus_sv =
| genus = [[Cremastus]]
| species_sv =
| species = '''Cremastus dispar'''
| taxon = Cremastus dispar
| taxon_authority = Dasch, 1979
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Ichneumonoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Cremastus dispar'''''<ref name = "col317386"/> är en [[steklar|stekel]]art som beskrevs av Dasch 1979. ''Cremastus dispar'' ingår i [[släkte]]t ''[[Cremastus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[brokparasitsteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/cremastus+dispar/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col317386">Dasch, C.E. (1979) Ichneumon-flies of America north of Mexico: 8. Subfamily Cremastinae., Memoirs of the American Entomological Institute. No. 29. 702 pp.</ref>
<ref name = "source">''Taxapad Ichneumonoidea''. Yu D.S.K., 2009-05-04</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om brokparasitsteklar}}

[[Kategori:Brokparasitsteklar]]
[[Kategori:Cremastus|dispar]]

title: Systematik

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Ichneumonoidea

Familj: Brokparasitsteklar · Ichneumonidae

Släkte: Cremastus

Art: Cremastus dispar

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Dasch, 1979


text:
# Siikasaari (ö i Finland, Birkaland)
Siikasaari är en ö i Finland. Den ligger i sjön Ruovesi och i kommunen Ruovesi i den ekonomiska regionen  Övre Birkalands ekonomiska region  och landskapet Birkaland, i den södra delen av landet, 200 km norr om huvudstaden Helsingfors. Öns area är 0,2 hektar och dess största längd är 60 meter i nord-sydlig riktning.

title: Siikasaari (ö i Finland, Birkaland)

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Finland|datum=2016-05}}
{{för|Siikasaari}}
{{geobox
| Island
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                    = Siikasaari
| native_name             =
| other_name              =
| category                = Ö
| etymology               =
| nickname                =
<!-- *** Bild *** -->
| image                   =
| image_caption           =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                 = Finland
| country_flag            = true
| state                   = [[Birkaland]]
| state_type              = Landskap
| region                  = [[Övre Birkalands ekonomiska region]]
| region_type             = [[Ekonomisk region (Finland)|Ekonomisk region]]
| district                =
| district_type           =
| municipality            = [[Ruovesi]]
| municipality_type       =
<!-- *** Tillhörighet, föremål inom området mm *** -->
| parent                  =
| lake                    = [[Ruovesi (sjö)|Ruovesi]]
| lake_type               = Sjö
| border                  =
| part                    =
| city                    =
| capital                 =
| landmark                =
| river                   =
<!-- *** Läge *** -->
| location                =
| lat_d                   = 61.94929
| lat_m                   =
| lat_s                   =
| lat_NS                  =
| long_d                  = 24.20853
| long_m                  =
| long_s                  =
| long_EW                 =
| highest                 =
| highest_location        =
| highest_region          =
| highest_country         =
| highest_elevation       =
| highest_lat_d           =
| highest_lat_m           =
| highest_lat_s           =
| highest_lat_NS          =
| highest_long_d          =
| highest_long_m          =
| highest_long_s          =
| highest_long_EW         =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                  = 0.06
| length_orientation      = nord-sydlig
| width                   =
| width_orientation       =
| height                  =
| area                    = 0.002
<!-- *** Befolkning *** -->
| population              =
| population_date         =
| population_note         =
| population_density      =
| population_density_note =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public                  =
| access                  =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| timezone_DST            = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
| utc_offset_DST          = +3
| postal_code             =
| area_code               =
| code                    =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                    =
| free_type               =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                     = {{Kartposition Finland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption             = Läge i Finland
| map_locator             = Finland
| map_locator_x           =
| map_locator_y           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes               =
| elevation               =
| timezone_label          = Europe/Helsinki
| geonames                = 10076376
}}

'''Siikasaari'''<ref name="LMVnamn"/> är <!--T.ISL-->en [[ö (landområde)|ö]] i [[Finland]].<ref name = "gn10076376"/> Den ligger i sjön [[Ruovesi (sjö)|Ruovesi]]<ref name="jarvi10"/> och i kommunen [[Ruovesi]]<ref name="lmvkommun"/> i den [[Ekonomisk region (Finland)|ekonomiska regionen]] <!--ADM2--> [[Övre Birkalands ekonomiska region]]  och landskapet <!--ADM1-->[[Birkaland]], i den södra delen av landet, {{formatnum:200}} km norr om huvudstaden [[Helsingfors]]. Öns area är {{formatnum:0.2}} [[hektar]] och dess största längd är 60 meter i nord-sydlig riktning.<ref name="jarvi10"/>

== Källor ==
<references>
<ref name="LMVnamn">Lantmäteriverket: ''Kartnamnen 1:25 000'', fil hämtad från [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data] 2017-03-17</ref>
<ref name="lmvkommun">Baserat på polygon från [[Lantmäteriverket]]s [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data]</ref>
<ref name="jarvi10">Baserat på sjöpolygon från [http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Paikkatietoaineistot Finlands miljöcentral, SYKE]: shape-fil: Ranta10 - Järvet (2016-11-29)</ref>
<ref name = "gn10076376">[{{Geonameslänk|gnid=10076376|name=siikasaari}} Siikasaari] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2015-02-12; databasdump nerladdad 2016-04-24</ref>
</references>

[[Kategori:Öar i Ruovesi]]
[[Kategori:Öar i insjöar i Finland]]

Land: Finland

Landskap: Birkaland

Ekonomisk region: Övre Birkalands ekonomiska region

Kommun: Ruovesi

Sjö: Ruovesi

Längd: 0,06 km (nord-sydlig)

Tidszon: EET (UTC+2)

- sommartid: EEST (UTC+3)


text:
# Dädesjö socken
Dädesjö socken i Småland ingick i Uppvidinge härad i Värend, ingår sedan 1971 i Växjö kommun och motsvarar från 2016 Dädesjö distrikt i Kronobergs län.
Socknens areal är 172,21 kvadratkilometer, varav land 162,57. År 2000 fanns här 614 invånare. Godset Drettinge, en del av tätorten Braås samt kyrkbyn Dädesjö med sockenkyrkan Dädesjö nya kyrka och Dädesjö gamla kyrka ligger i socknen.

## Administrativ historik
Dädesjö socken har medeltida ursprung.
Omkring 1620 utbröts Herråkra socken. 1794 uppgick Eke församling i Dädesjö församling och senare, senast 1836, uppgick även jordeboksocknen Eke socken i Dädesjö.
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Dädesjö församling och för de borgerliga frågorna till Dädesjö landskommun.  Denna senare inkorporerades 1952 i Braås landskommun som sedan 1971 uppgick i Växjö kommun.
1 januari 2016 inrättades distriktet Dädesjö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.
Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Uppvidinge härad. De indelta soldaterna tillhörde Kalmar regemente, Uppvidinge kompani och Smålands husarregemente, Växjö kompani.

## Kommunikatiner
Järnvägslinjen Växjö–Oskarshamn gick genom socknen. Den 9 december 1922 öppnades järnvägshållplatserna Dädesjö och Värendseke. De lades ned den 29 september 1963.

## Geografi
Dädesjö socken ligger öster om Innaren och är en skogsbygd med talrika mossar.

## Fornminnen
Omkring 25 hällkistor, några rösen från bronsåldern och flera järnåldersgravfält är kända.

## Namnet
Namnet (1498 Dädhessio), taget från kyrkbyn, består av ord för en tidigare sjö där ordet dåna menar trögflytande vatten.

### Fotnoter
1. 1 2 3  Svensk Uppslagsbok andra upplagan 1947–1955: Dädesjö socken
2. 1 2  Harlén, Hans; Harlén Eivy (2003). Sverige från A till Ö: geografisk-historisk uppslagsbok. Stockholm: Kommentus. Libris 9337075. ISBN 91-7345-139-8
3. ↑  Administrativ historik för Dädesjö socken (Klicka på församlingsposten). Källa: Nationella arkivdatabasen, Riksarkivet.
4. 1 2  Sjögren, Otto (1931). Sverige geografisk beskrivning del 2 Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar och Gotlands län. Stockholm: Wahlström & Widstrand. Libris 9939
5. 1 2 3  Nationalencyklopedin
6. ↑  Fornlämningar, Statens historiska museum: Dädesjö socken
7. ↑  Fornminnesregistret, Riksantikvarieämbetet: Dädesjö socken Fornminnen i socknen erhålls på kartan genom att skriva in sockennamn (utan "socken") i "Ange geografiskt område"

title: Dädesjö socken

wikitext:
{{faktamall socken WD}}
'''Dädesjö socken''' i [[Småland]] ingick i [[Uppvidinge härad]] i [[Värend]], ingår sedan 1971 i [[Växjö kommun]] och motsvarar från 2016 [[Dädesjö distrikt]] i [[Kronobergs län]].

Socknens areal är 172,21 [[kvadratkilometer]], varav land 162,57.<ref name="Svensk uppslagsbok">{{Sn-SU|socken=Dädesjö}}</ref> År 2000 fanns här 614 invånare.<ref name= "Harlen">{{Bokref/Sverige från A till Ö}}</ref> Godset [[Drettinge]], en del av tätorten [[Braås]] samt kyrkbyn [[Dädesjö]] med sockenkyrkan [[Dädesjö nya kyrka]] och [[Dädesjö gamla kyrka]] ligger i socknen.

==Administrativ historik==
Dädesjö socken har medeltida ursprung.

Omkring 1620 utbröts [[Herråkra socken]]. 1794 uppgick [[Eke församling, Växjö stift|Eke församling]] i Dädesjö församling och senare, senast 1836, uppgick även jordeboksocknen '''Eke socken''' i Dädesjö.

Vid [[kommunreformen 1862]] övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till [[Dädesjö församling]] och för de borgerliga frågorna till [[Dädesjö landskommun]].  Denna senare inkorporerades 1952 i [[Braås landskommun]] som sedan 1971 uppgick i [[Växjö kommun]].<ref name= "Harlen"/>

1 januari 2016 inrättades [[sveriges distrikt|distriktet]] Dädesjö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma [[fögderi]]er och [[domsaga|domsagor]] som Uppvidinge härad. De [[Indelt soldat|indelta soldaterna]] tillhörde [[Kalmar regemente (gamla)|Kalmar regemente]], Uppvidinge kompani och [[Smålands husarregemente]], Växjö kompani.<ref>{{Sn-NAD-ort|socken=Dädesjö}}</ref>

==Kommunikatiner==

Järnvägslinjen Växjö–Oskarshamn gick genom socknen. Den 9 december 1922 öppnades järnvägshållplatserna Dädesjö och Värendseke. De lades ned den 29 september 1963.

==Geografi==
Dädesjö socken ligger öster om [[Innaren]] och är en skogsbygd med talrika [[mosse|mossar]].<ref name="geogr">{{Bokref/Sverige geografisk beskrivning del 2}}</ref><ref name="NE">[[Nationalencyklopedin]]</ref><ref name="Svensk uppslagsbok"/>

==Fornminnen==
Omkring 25 [[hällkistor]], några [[röse]]n från [[bronsåldern]] och flera [[Järnåldern|järnålder]]sgravfält är kända.<ref name="geogr"/><ref name="NE"/><ref>{{Sn-Hm|snkod=0707}}</ref><ref>{{Sn-RAÄ|snkod=707|lan=Sm}}</ref>

==Namnet==
Namnet (1498 Dädhessio), taget från kyrkbyn, består av ord för en tidigare sjö där ordet dåna menar trögflytande vatten.<ref name="NE"/><ref name="Svensk uppslagsbok"/>
==Se även==
*[[Dädesjö församling]]
*[[Lista över fasta fornminnen i Växjö kommun (Dädesjö)]]

==Referenser==
===Fotnoter===
<references/>
==Vidare läsning==
*Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Kronobergs län Hermes 1952
==Externa länkar==
*{{Sn-Rosenberg|band=1|sidnr=0320}}
*{{Sn-NAD|socken=Dädesjö}}
*{{Sn-Dm|socken=Dädesjö+socken}}
*[http://www.hembygd.se/dadesjo Dädesjö hembygdsförening]
*[http://www.dadesjo.se/ Socknenrådets webbplats]

{{Uppvidinge_härad}}
[[Kategori:Indelningar i Växjö kommun]]
[[Kategori:Socknar i Uppvidinge härad]]

title: Karta

Karta: Dädesjö sockens läge i Kronobergs län.

title: Koder, länkar

Namn (ISOF): lista

Kulturnav: länk

Hembygds- · portalen: Dädesjö distrikt

Koder, länkar: Redigera Wikidata


text:
# Rubus adspersus
Rubus adspersus är en rosväxtart som beskrevs av Carl Ernst August Weihe och Heinrich E. Weber. Rubus adspersus ingår i släktet rubusar, och familjen rosväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Rubus adspersus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|rosväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Rubus adspersus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Rosordningen]]
| ordo = Rosales
| familia_sv = [[Rosväxter]]
| familia = Rosaceae
| genus_sv = [[Rubusar]]
| genus = Rubus
| species_sv =
| species = '''Rubus adspersus'''
| taxon = Rubus adspersus
| taxon_authority = [[Carl Ernst August Weihe|Weihe]] ex [[Heinrich E. Weber|H.E. Weber]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Rubus fruticosus'' subsp.'' carpinifolius'' ([[Christian Friedrich Heinrich Wimmer|Wimm.]] & Grab.) [[John Thomas Irvine Boswell Syme|Syme]]
''Rubus carpinifolius'' [[Carl Ernst August Weihe|Weihe]] & Nees
}}

'''''Rubus adspersus'''''<ref name = "C132"/> är en [[rosväxter|rosväxt]]art som beskrevs av [[Carl Ernst August Weihe]] och [[Heinrich E. Weber]]. ''Rubus adspersus'' ingår i [[släkte]]t [[Rubusar (växter)|rubusar]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[rosväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16775630|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Weihe ex H.E. Weber, 1973 ''In: Österr. Bot. Zeitschr., 122(4): 278''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-08-15 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Rubus adspersus|''Rubus adspersus''}}

[[Kategori:Rubusar]]
[[Kategori:Rubus|adspersus]]

title: Systematik

Ordning: Rosordningen · Rosales

Familj: Rosväxter · Rosaceae

Släkte: Rubusar · Rubus

Art: Rubus adspersus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Rubus adspersus

Auktor: Weihe ex H.E. Weber

title: Synonymer

Synonymer: Rubus fruticosus subsp. carpinifolius (Wimm. & Grab.) Syme · Rubus carpinifolius Weihe & Nees


text:
# Solenopsis oraniensis
Solenopsis oraniensis är en myrart som beskrevs av Auguste-Henri Forel 1894. Solenopsis oraniensis ingår i släktet eldmyror, och familjen myror. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Solenopsis oraniensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|myr|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Solenopsis oraniensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Myror]]
| familia = Formicidae
| genus_sv = [[Eldmyror]]
| genus = Solenopsis
| species_sv =
| species = '''Solenopsis oraniensis'''
| taxon = Solenopsis oraniensis
| taxon_authority = [[Auguste-Henri Forel|Forel]], 1894
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Vespoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Solenopsis oraniensis'''''<ref name = "col3251"/> är en [[myror|myrart]] som beskrevs av [[Auguste-Henri Forel]] 1894. ''Solenopsis oraniensis'' ingår i [[släkte]]t [[Solenopsis (djur)|eldmyror]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[myror]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/solenopsis+oraniensis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col3251"> (2001) , website, Hymenoptera Name Server</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Eldmyror]]
[[Kategori:Solenopsis|oraniensis]]

title: Systematik

Överfamilj: Vespoidea

Familj: Myror · Formicidae

Släkte: Eldmyror · Solenopsis

Art: Solenopsis oraniensis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Forel, 1894


text:
# Callisia gentlei
Callisia gentlei är en himmelsblomsväxtart som beskrevs av Eizi Matuda. Callisia gentlei ingår i släktet sköldpaddstuvor, och familjen himmelsblomsväxter.

## Underarter
Arten delas in i följande underarter:
- C. g. elegans
- C. g. gentlei
- C. g. macdougallii

title: Callisia gentlei

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|himmelsblomsväxt|datum=2014-06}}
{{Taxobox
| name = ''Callisia gentlei''
| status =
| image = Callisia elegans.JPG
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Himmelsblomsordningen]]
| ordo = Commelinales
| familia_sv = [[Himmelsblomsväxter]]
| familia = Commelinaceae
| genus_sv = [[Sköldpaddstuvor]]
| genus = Callisia
| species_sv =
| species = '''Callisia gentlei'''
| taxon = Callisia gentlei
| taxon_authority = [[Eizi Matuda|Matuda]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Callisia gentlei'''''<ref name = "C132"/> är en [[himmelsblomsväxter|himmelsblomsväxt]]art som beskrevs av [[Eizi Matuda]]. ''Callisia gentlei'' ingår i [[släkte]]t [[Callisia|sköldpaddstuvor]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[himmelsblomsväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

== Underarter ==

Arten delas in i följande underarter:<ref name = "COL"/>

* ''C. g. elegans''
* ''C. g. gentlei''
* ''C. g. macdougallii''

== Bildgalleri ==
<gallery>
File:Callisia gentlei var. elegans - Copenhagen Botanical Garden - DSC08006.JPG
File:Callisia gentlei var. elegans - Copenhagen Botanical Garden - DSC08007.JPG
</gallery>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9738541|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Matuda, 1954 ''In: Bol. Soc. Bot. México 17: 4''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

== Externa länkar ==
*{{commonscat|Callisia gentlei|''Callisia gentlei''}}
* {{wikispecies|Callisia gentlei|''Callisia gentlei''}}

{{Robotskapad stub om sköldpaddstuvor}}

[[Kategori:Sköldpaddstuvor]]
[[Kategori:Callisia|gentlei]]

title: Systematik

Ordning: Himmelsblomsordningen · Commelinales

Familj: Himmelsblomsväxter · Commelinaceae

Släkte: Sköldpaddstuvor · Callisia

Art: Callisia gentlei

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Callisia gentlei

Auktor: Matuda


text:
# Underställning
Underställning kallas det inom juridiken när en domstol eller myndighet på eget initiativ begär att få sitt beslut fastställt i en högre instans. Om den högre myndigheten inte fastställer kan beslutet inte verkställas.

title: Underställning

wikitext:
'''Underställning''' kallas det inom [[juridik]]en när en [[domstol]] eller [[myndighet]] på eget initiativ begär att få sitt beslut fastställt i en högre [[Rättsinstans|instans]]. Om den högre myndigheten inte fastställer kan beslutet inte verkställas.

[[Kategori:Juridiska termer]]


text:
# Marmaroglypha sumatrana
Marmaroglypha sumatrana är en skalbaggsart som beskrevs av Conrad Ritsema 1888. Marmaroglypha sumatrana ingår i släktet Marmaroglypha och familjen långhorningar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Marmaroglypha sumatrana

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|skalbaggs|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Marmaroglypha sumatrana''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Skalbaggar]]
| ordo = Coleoptera
| familia_sv = [[Långhorningar]]
| familia = Cerambycidae
| genus_sv =
| genus = [[Marmaroglypha]]
| species_sv =
| species = '''Marmaroglypha sumatrana'''
| taxon = Marmaroglypha sumatrana
| taxon_authority = [[Conrad Ritsema|Ritsema]], 1888
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Marmaroglypha sumatrana'''''<ref name = "COL"/> är en [[skalbaggar|skalbaggs]]art som beskrevs av [[Conrad Ritsema]] 1888. ''Marmaroglypha sumatrana'' ingår i [[släkte]]t ''[[Marmaroglypha]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[långhorningar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/marmaroglypha+sumatrana/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''TITAN: Cerambycidae database''. Tavakilian G., 2009-05-25</ref>
</references>

[[Kategori:Långhorningar]]
[[Kategori:Marmaroglypha|sumatrana]]

title: Systematik

Ordning: Skalbaggar · Coleoptera

Familj: Långhorningar · Cerambycidae

Släkte: Marmaroglypha

Art: Marmaroglypha sumatrana

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Ritsema, 1888


text:
# Jan Fleischmann
Jan Fleischmann, född 6 juli 1885 i Prag, död 23 september 1939 i Prag, var en ishockeyspelare som representerade Böhmen och Tjeckoslovakien. Han var med i det tjeckoslovakiska ishockeylandslaget som kom på femte plats i de Olympiska vinterspelen 1924 i Chamonix. 1911 och 1914 vann han Europamästerskapet i ishockey för Böhmen. Han spelade för HC Slavia Praha.

title: Jan Fleischmann

wikitext:
[https://internationalhockey.fandom.com/wiki/Jan_Fleischmann]<ref>{{Bokref|titel=International Ice Hockey Encyclopedia 1904-2005|url=https://internationalhockey.fandom.com/wiki/Jan_Fleischmann|utgivare=Books on Demand|hämtdatum=2021-07-14|förnamn=Stephan|efternamn=Müller}}</ref>'''Jan Fleischmann''', född [[6 juli]] [[1885]] i [[Prag]], död [[23 september]] [[1939]] i Prag, var en ishockeyspelare som representerade [[Böhmen]] och [[Tjeckoslovakien]]. Han var med i det tjeckoslovakiska ishockeylandslaget som kom på femte plats i de [[Olympiska vinterspelen 1924|Olympiska vinterspelen]] 1924 i [[Ishockey vid olympiska vinterspelen 1924|Chamonix]]. 1911 och 1914 vann han [[Europamästerskapet i ishockey]] för [[Böhmen]].<ref>{{Bokref/European Ice Hockey Championship Results/2013|sid=6–8}}</ref> Han spelade för [[HC Slavia Praha]].

==Källor==
* https://web.archive.org/web/20121214180726/http://www.sports-reference.com/olympics/athletes/fl/jan-fleischmann-1.html

=== Noter ===
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Fleischmann, Jan}}

[[Kategori:Födda 1885]]
[[Kategori:Tjeckoslovakiska ishockeyspelare]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska vinterspelen 1924 från Tjeckoslovakien]]
[[Kategori:Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1924]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Avlidna 1939]]
[[Kategori:Idrottare från Prag]]


text:
# Eruga albanoi
Eruga albanoi är en stekelart som beskrevs av Ian D. Gauld 1991. Eruga albanoi ingår i släktet Eruga och familjen brokparasitsteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eruga albanoi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Eruga albanoi''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Brokparasitsteklar]]
| familia = Ichneumonidae
| genus_sv =
| genus = [[Eruga]]
| species_sv =
| species = '''Eruga albanoi'''
| taxon = Eruga albanoi
| taxon_authority = [[Ian D. Gauld|Gauld]], 1991
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Ichneumonoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Eruga albanoi'''''<ref name = "col315483"/> är en [[steklar|stekel]]art som beskrevs av [[Ian D. Gauld]] 1991. ''Eruga albanoi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eruga]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[brokparasitsteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/eruga+albanoi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col315483">Gauld, I.D. (1991) The Ichneumonidae of Costa Rica, 1. Introduction, keys to subfamilies, and keys to the species of the lower Pimpliform subfamilies Rhyssinae, Poemeniinae, Acaenitinae and Cylloceriinae., Memoirs of the American Entomological Institute. No.47. 589 pp.</ref>
<ref name = "source">''Taxapad Ichneumonoidea''. Yu D.S.K., 2009-05-04</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om brokparasitsteklar}}

[[Kategori:Brokparasitsteklar]]
[[Kategori:Eruga|albanoi]]

title: Systematik

Släkte: Eruga

Art: Eruga albanoi

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Gauld, 1991


text:
# Agrotis malefida
Agrotis malefida är en fjärilsart som beskrevs av Achille Guenée 1852. Agrotis malefida ingår i släktet Agrotis och familjen nattflyn. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Agrotis malefida

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Agrotis malefida''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Nattflyn]]
| familia = Noctuidae
| genus_sv =
| genus = [[Agrotis]]
| species_sv =
| species = '''Agrotis malefida'''
| taxon = Agrotis malefida
| taxon_authority = [[Achille Guenée|Guenée]] 1852
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Agrotis malefida'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Achille Guenée]] 1852. ''Agrotis malefida'' ingår i [[släkte]]t ''[[Agrotis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nattflyn]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/agrotis+malefida/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Nattflyn]]
[[Kategori:Agrotis|malefida]]

title: Systematik

Släkte: Agrotis

Art: Agrotis malefida

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Guenée 1852


text:
# Stockholms offentliga brunnar och pumpar
Stockholms offentliga brunnar och pumpar var en viktig del för stadens tidigare vattenförsörjning med dricksvatten och vatten för brandsläckning. De få offentliga brunnar och pumpar som finns i dagens Stockholm är bara en liten kvarvarande rest. På 1400-talets mitt omtalas första gången allmänningsbrunnarna. Vid 1600-talets slut fanns närmare 300 offentliga och privata brunnar i Stockholm. Stadens offentliga brunnar och pumpar var både vackra och omtyckta. Det var platser där folk kunde träffas och utbyta nyheter. År 1771 var ett 20-tal offentliga brunnar och pumpar i bruk, några av dem hade gestaltats av dåtidens kända arkitekter. I Stockholm fanns även en rad offentliga hälsokällor och surbrunnar. De höll utmärkt vattenkvalitet men låg i regel långt utanför staden och var därför opraktiska att täcka det dagliga vattenbehovet.
Idag är bara fem historiska brunnar bevarade. Tre av dem står i Gamla stan: på Tyska brunnsplan (Tyska brunnen), på Stortorget (Stortorgsbrunnen) och på Järntorget. Den fjärde finns på Djurgårdsslätten, Södra Djurgården och den femte kallas Caisa Rultas pump belägen i Svensksundsparken på Skeppsholmen. Samtliga har sinat för länge sedan men de är ett dekorativt inslag i Stockholms stadsbild och de påminner om en svunnen epok för stadens vattenförsörjning.

## Historik
Sedan medeltiden var Stockholms brunnar och pumpar livsnödvändiga för befolkningens försörjning med färskt dricksvatten, om man inte ville hämta sitt vatten direkt från stadens många vattendrag. Med ökande antal boende i staden blev Stockholms vattendrag dock allt mer förorenade. En lösning blev att hämta rent vatten från brunnar och pumpar. Brunkebergsåsen förde riklig med gott vatten och det var lätt att gräva brunnar där. Det var även viktigt att brunnar och pumpar kunde användas vid släckning av eldsvådor.
De tidigast omtalade allmänningsbrunnarna fanns bland annat vid Svartmangatan (1426), Trädgårdsgatan (1441) och Brunnsgränd (1450). Brunnsgränden har fått sitt namn efter torgbrunnen som på 1400-talets mitt låg vid dåvarande Fiskartorget och fanns kvar till början av 1800-talet. Därefter placerades en brunn med brunnshus mot stödmuren för Köpmantorget. Nuvarande brunn i förlängningen av Brunnsgränden vid Österlånggatan (under Köpmantorget) har dock inget med den tidigare torgbrunnen att göra utan är en prydnadsfontän som anlades 1912 som en del av den stora skulpturen Sankt Göran och draken, en bronskopia av Sankt Göran och draken i Storkyrkan i Gamla stan.
En brunn som dyker flera gånger upp i olika handlingarna gällande tvister huruvida offentligheten skulle ha fri tillgång till den eller inte låg på 1400- och 1500-talen i kvarteret Pygmalion (Trädgårdsgatan / Trädgårdstvärgränd). Den undersöktes även vid en arkeologisk utgrävning och uppmätning 1965. Brunnen visade sig vara stenklädd, cirka 14 meter djup och numera torr. Hörnet är än idag obebyggt och utgörs av en med en hög mur kringbyggd gård.
Stadens offentliga brunnar och pumpar var både vackra och omtyckta. Det var platser där folk kunde träffas och utbyta nyheter. Vid 1600-talets slut fanns närmare 300 offentliga och privata brunnar i Stockholm. Den siffran ökade under 1700-talet. I Stockholms stadsarkiv finns hundratals teckningar och ritningar av pumphus och pumpar. Johan Eberhard Carlberg, som var stadsarkitekt i Stockholm mellan 1727 och 1772, månade både om brunnarnas och pumparnas funktion och estetik. Eller som han uttryckte det, "...till utvärtes anseende".
Namnet Tyska Brunn finns dokumenterad redan 1649 och 1728. År 1783 anlades på Tyska brunnsplan en vändplats för brandförsvarets häst och vagn, det var en bra plats att uppföra en ny brunn med två pumpar. Fyra år senare stod nuvarande "Tyska brunnen" klar, byggd efter ritningar av vice stadsarkitekt Erik Palmstedt och bekostad av Stockholms stads brandförsäkringskontor.
Carlbergs intresse låg i första hand i att brunnar och pumpar skulle fungera vid släckning av bränder. Därför inlämnades till hans kontor varje vecka rapporter angående vattentillgång och eventuella behov av reparationer eller förbättringar.  Han ritade själv en del brunnar, men det var Erik Palmstedt som formgav de flesta brunnarna och pumparna i Stockholm.
Brunnsbacken låg i västra delen av nuvarande Södermalmstorg mellan Södra stadshuset och det inte längre existerande kvarteret Järngraven. Brunnsbacken försvann i början av 1930-talet när Slussenområdet gjordes om. Namnet härrörde från den brunn som fanns här på 1600- och 1700-talen. I Holms tomtbok från 1674 är en brunn markerad utanför Södra stadshusets norra flygel. På målningen ”Utsikt från Brunnsbacken över Saltsjö” utförd av Johan Sevenbom år 1773, syns brunnen där kvinnor hämtar vatten och vattentunnan på en hästvagn fylls på. Skuggornas riktning antyder att det är en tidig sommarmorgon.

### 1700-talets offentliga brunnar
År 1771 var följande offentliga brunnar och pumpar i bruk (stavning och antal enligt J.E. Carlberg):
- Castenhofs Brunnen (Kastenhof)
- Hötorgs Brunnen (Hötorget)
- Oxtorgs Brunnen (Oxtorgsgatan)
- Lilla Humlegårdsgatubrunnen (Humlegårdsgatan)
- Smeje Gatans Brunnen (tidigare namn för Västerlånggatan)[9]
- Wid Kongl. Myntet 2ne Pumpar (Mynttorget)
- Stortorgs brunn (Stortorgsbrunnen)
- Tyska Brunnen (Tyska brunnsplan)
- Brunnsgrändens Brunn i Staden (Brunnsgränd)
- Södermalms Torg brunn (Södermalmstorg respektive Brunnsbacken)[10]
- Wid Mariae Kyrckja på wästre sidan en Brunn (Maria Magdalena kyrka)
- På bron wid Norrmalmstorg, 2ne Pumpar (Norrmalmstorg)
- Wid Kongl. Stallet 2ne st pumpar. (Hovstallet, Helgeandsholmen)
- Wid St. Kungsholmsbroen, den stora 2. Pumpar (föregångaren till Stadshusbron)
- Barom Corps de Gardet wid Norremalmstorg, 1. Pump. (föregångaren till Gustav Adolfs torg)
- Wid Rosenbad, 1 Pump (Rosenbad)
- Wid gamla Kungsholmnsbroen, 2ne st: Pumpar (föregångaren till Blekholmsbron)
- Wid Holländare gatan på Södermalm, 2. Pumpar (föregångaren till Ölandsgatan)
- Wid Norre Tull, 2ne st Pumpar (Norrtull)
- Wid träsket, 1 brunn och 1 Pump (Träsket)
- Wid nya Hornstorget, 3ne st: Pumpar (föregångaren till Mariatorget)

Carlberg listade även ett antal brunnar som inte fungerade längre. Exempelvis "En staden tillhörig, sedan länge igenlagd brunn vid bryggare Fougels gård vid Brunnsbacken" eller "En inte färdiggrävd brunn vid tobaksspinnaren Hofvings tomt vid Drottninggatan".

### Kungörelser
Kring hanteringen och användning av offentliga brunnar utgavs även diverse kungörelser. Exempelvis släppte Överståthållarämbetet en förnyad kungörelse den 2 juni 1812, som avsåg Förbud Emot Twättning af Åkdon m.m. wid Stadens Brunnar, och orenlighets utslående på de Publique Platserne. Förordningen, som består av två sidor förbjöd tvättning av fordon, möbler och kärl vid de allmänna brunnarna. Det smutsiga vattnet rinner ned i brunnarna och gör vattnet osunt, påpekade överståthållaren.

### Historiska bilder
- Privat brunn/pump, Eriksbergsområdet, 1880-1890.
- Ej längre kvarvarande brunn vid Österlånggatan / Brunnsgränd, 1896.
- Järntorgsbrunnen på Järntorget 1902.
- Tyska brunnen 1902.
- Stortorgsbrunnen på Brunkebergstorg, 1910.

## Konstruktion
Stockholms offentliga brunnar var huvudsakligen grävda och övertäckta brunnar. Öppna brunnar ur vilka man hämtade vatten med en hink i ett rep (som bruklig på landsbygden) var livsfarliga att använda i en stad som efter mörkrets inbrott var becksvart. Risken att någon skulle ramla ner i en brunn var helt enkelt för stor. Därför övertäcktes brunnsöppningen med ett lock eller man placerade en liten byggnad över brunnen. En person som uppges ha drunknad i en brunn var Cajsa Rulta. Hon gav namn åt den brunn i Svensksundsparken på Skeppsholmen, Caisa Rultas brunn eller Cais Rultas pump, som fortfarande finns kvar. På Carl Michael Bellmans tid fanns en överbyggnad över brunnen.
Mot slutet av 1500-talet började handdrivna lyftanordningar ersättas av sug- och lyftpumpar av trä, kallad pumpstock. Under 1700-talet förbättrades konstruktionen alltmer med rörliga delar i järn eller koppar. Vintertid innebar dock alltid risk att installationerna frös sönder.
Brunnsdjup på 10 till 15 meter var inte ovanliga. Stortorgsbrunnen hade en rymlig källarvåning som kunde nås via en spiraltrappa. Den grävdes ner "till ett med Mälarhorisonten svarande djup", vilket innebär cirka 14 meter. Till en början hade den "...det skönaste vatten någon stad i hela Europa kan uppvisa" men vid 1800-talets mitt sinade den och flyttades till Brunkebergstorg.
En brunn vid Oxtorget var nära 20 meter djup, det motsvarar höjden av ett sex-våningshus. Den pågående landhöjningen medförde även att brunnar sinade och måste grävas ännu djupare.

### Originalritningar
- Stortorgsbrunnen, sektion.
Erik Palmstedt, 1778
- Tyska brunnen, plan och vy.
 Palmstedts ritning, 1785
- Stortorgsbrunnen innan flytten till Brunkebergstorg 1857
- Djurgårdspumpen.
Johan Fredrik Åbom, 1857

## Formgivning
För Stortorgsbrunnen producerade Erik Palmstedt ett stort antal förslag. Brunnen på Stortorget hade fyra pumpstockar och lika många vattenutkastare. Utkastarna gestaltade Palmstedt som vattenspyende lejonhuvuden, överbyggnaden smyckas av ett runt torn, där "vatten" (utfört i sandsten) flödar ur fyra hål. Alltsammans kröns av en urna. Stortorgsbrunnen skulle utöver allmänheten på torget även förse Börshuset med vatten genom en egen ledning. Brunnen är även den enda som flyttades runt i staden; den stod mellan åren 1857 och 1953 på Brunkebergstorg och hette då Brunkebergspumpen.  Sedan 2009 har Stortorgsbrunnen i jultider förvandlats till ett stånd för Stortorgets julmarknad med Kafe Mäster Olof och Tomten i brunnen.
Även brunnshuset för Tyska brunnen på Tyska brunnsplan är formgiven av Erik Palmstedt. Den liknar ett litet tempel med fyra kolonner i dorisk ordning och var utrustad med två handpumpar. Tyska brunnen är den enda kvarvarande offentliga brunnen från 1700-talet som aldrig flyttades från sin plats. Den renoverades år 2002 av Stockholm Vatten.
Pumparna på Järntorget och på Djurgårdsslätten är gjutjärnspumpar från 1800-talet. Den sistnämnda ritades 1857 av arkitekt Johan Fredrik Åbom och göts på Bolinders Mekaniska Verkstad på Kungsholmen. Pumphuset är åttkantigt, sidorna är genombrutna av ett sirligt mönster och toppen är utformad som en liten hätta krönt av en spets, som enligt Åboms ritning var förgylld.
Pumpen på Järntorget monterades upp år 1829 och formgavs efter en engelsk modell. Den var en gåva av Rikets ständers bank. Pumpen skulle ge konsumtionsvatten såväl till allmänheten på torget som via en vattenledning även till det närbelägna Södra Bankohuset (dåvarande Riksbanken). Pumphuset liknar en grekisk kolonn i korintisk ordning.

## Hälsokällor och surbrunnar
I Stockholm fanns även en rad offentliga hälsokällor och surbrunnar.
De höll utmärkt vattenkvalitet men låg i regel långt utanför staden och var därför opraktiska för det dagliga vattenbehovet. Här kan nämnas Ugglevikskällan i Lilljansskogen och en hälsobrunn där Adolf Fredriks kyrka nu ligger samt en surbrunn inom Sabbatsbergs ålderdomshem. På  Djurgården fanns tre brunnar, bland annat Djurgårdsbrunn vars vatten rekommenderades för allmänt bruk. Norrbrunns surbrunn hörde till de mest berömda. Den upptäcktes av kaplanen Peter Muhr vid S:t Olof, på en öde plats vid Surbrunnsgatan och var i bruk till 1767.
Vattnet transporterades även långa vägar med häst och vagn in till staden, exempelvis "Wårby-vattnet"  från Vårby källa i Fittja, som upptäcktes av läkaren Urban Hjärne och 1709 fick kungligt privilegium som surbrunn. Idag ägs källan av Spendrups Bryggerier, som har sin anläggning i närheten. Den 1 september 2007 firade Huddinge kommun källans 300-årsjubileum invid brunnshuset.

## Kvarvarande brunnar och pumpar
Att anlägga nya offentliga brunnar och pumpar blev ointressant i och med att Stockholm 1861 fick sitt första vattenverk; Skanstullsverket vid Årstaviken. Verket invigdes under närvaro av kung Oscar II med följe. På Götgatan fick de bevittna en provsprutning från en brandpost; en helt ny upplevelse. "Det var med känsla av stor tillfredsställelse man här betraktade den oavbrutet flödande vattenstrålen."
Av alla offentliga brunnar och pumpar från 1700-talets mitt är idag bara två bevarade, men ingen ger vatten. De står på Tyska brunnsplan (Tyska brunnen) och på Stortorget (Stortorgsbrunnen), båda i Gamla stan. Från 1800-talet finns ytterligare tre pumpar kvar. Den ena utgör idag en dekorativ mittpunkt för en servering under sommartid på Järntorget, den andra kallas Götska pumpen (eller Djurgårdspumpen) och står på Djurgårdsslätten, Södra Djurgården, inte långt från Djurgårdsstaden. Här har funnits sedan gammalt en enklare pump. Den byggdes om på 1850-talet och fick då sin nygotiska överbyggnad.
Den tredje finns i östra delen av Svensksundsparken på Skeppsholmen och kallas Caisa Rultas pump. Pumpen var enda dricksvattenkällan på Skeppsholmen fram till 1871, då ön blev ansluten till det nya kommunala vattenledningsnätet och Vattentornet vid Amiralitetshuset uppfördes.
Den lilla vattenstrålen som numera under sommartid rinner ur Stortorgsbrunnen och Tyska brunnen skall ge sken av att de fortfarande fungerar men vattnet kommer från Stockholms vattenledningsnät.

### Nutida bilder
Samtliga fem kvarvarande historiska och offentliga brunnar i Stockholm.
- Stortorgsbrunnen
- Tyska brunnen
- Järntorgspumpen
- Caisa Rultas pump
- Götska pumpen

### Detaljer
- Stortorgsbrunnens urna
- Tyska brunnens utlopp
- Järntorgspumpens kapitäl
- Järntorgspumpens handtag
- Götska pumpens topp

wikitext:
[[Fil:Tyska brunnsplan 2010.jpg|miniatyr|[[Tyska brunnen]], Stockholms äldsta, kvarvarande brunn på samma plats.]]
[[Fil:Brunnsbacken Sevenbom 1773.jpg|miniatyr|Brunnen/pumpen på [[Brunnsbacken]] 1773. Målning av [[Johan Sevenbom]] (detalj).]]
'''Stockholms offentliga brunnar och pumpar''' var en viktig del för stadens tidigare vattenförsörjning med dricksvatten och vatten för brandsläckning. De få offentliga brunnar och pumpar som finns i dagens Stockholm är bara en liten kvarvarande rest. På 1400-talets mitt omtalas första gången ''allmänningsbrunnarna''. Vid 1600-talets slut fanns närmare 300 offentliga och privata brunnar i Stockholm. Stadens offentliga brunnar och pumpar var både vackra och omtyckta. Det var platser där folk kunde träffas och utbyta nyheter. År 1771 var ett 20-tal offentliga brunnar och pumpar i bruk, några av dem hade gestaltats av dåtidens kända arkitekter. I Stockholm fanns även en rad offentliga [[hälsokälla|hälsokällor]] och [[surbrunn]]ar. De höll utmärkt vattenkvalitet men låg i regel långt utanför staden och var därför opraktiska att täcka det dagliga vattenbehovet.

Idag är bara fem historiska brunnar bevarade. Tre av dem står i Gamla stan: på [[Tyska brunnsplan]] ([[Tyska brunnen]]), på [[Stortorget, Stockholm|Stortorget]] ([[Stortorgsbrunnen]]) och på [[Järntorget, Stockholm|Järntorget]]. Den fjärde finns på [[Djurgårdsslätten]], [[Södra Djurgården]] och den femte kallas ''Caisa Rultas pump'' belägen i [[Svensksundsparken]] på [[Skeppsholmen]]. Samtliga har sinat för länge sedan men de är ett dekorativt inslag i Stockholms stadsbild och de påminner om en svunnen epok för stadens vattenförsörjning.

==Historik==
[[Fil:Stortorgsbrunnen 1800-tal.jpg|miniatyr|Nyheter utbyts vid [[Stortorgsbrunnen]], 1800-tal.]]
[[Fil:Kungörelse och förbud 1812.jpg|miniatyr|Kungörelse av den 2 juni 1812.]]

Sedan [[medeltiden]] var Stockholms brunnar och pumpar livsnödvändiga för befolkningens försörjning med färskt dricksvatten, om man inte ville hämta sitt vatten direkt från stadens många vattendrag. Med ökande antal boende i staden blev Stockholms vattendrag dock allt mer förorenade. En lösning blev att hämta rent vatten från brunnar och pumpar. [[Brunkebergsåsen]] förde riklig med gott vatten och det var lätt att gräva brunnar där.<ref name=s.10>Cronström (1986), s. 10</ref> Det var även viktigt att brunnar och pumpar kunde användas vid släckning av eldsvådor.<ref name=s.14>Cronström (1986), s. 14</ref>

De tidigast omtalade ''allmänningsbrunnarna'' fanns bland annat vid [[Svartmangatan]] (1426), [[Trädgårdsgatan, Stockholm|Trädgårdsgatan]] (1441) och [[Brunnsgränd]] (1450). Brunnsgränden har fått sitt namn efter torgbrunnen som på 1400-talets mitt låg vid dåvarande [[Fiskartorget]] och fanns kvar till början av 1800-talet. Därefter placerades en brunn med brunnshus mot stödmuren för [[Köpmantorget]]. Nuvarande brunn i förlängningen av Brunnsgränden vid [[Österlånggatan]] (under Köpmantorget) har dock inget med den tidigare torgbrunnen att göra utan är en prydnadsfontän som anlades 1912 som en del av den stora skulpturen Sankt Göran och draken, en bronskopia av [[Sankt Göran och draken, Gamla stan|Sankt Göran och draken]] i Storkyrkan i Gamla stan.<ref>Stockholms gatunamn (1986), s. 38</ref>

En brunn som dyker flera gånger upp i olika handlingarna gällande tvister huruvida offentligheten skulle ha fri tillgång till den eller inte låg på 1400- och 1500-talen i [[kvarteret Pygmalion]] (Trädgårdsgatan / Trädgårdstvärgränd). Den undersöktes även vid en arkeologisk utgrävning och uppmätning 1965. Brunnen visade sig vara stenklädd, cirka 14 meter djup och numera torr.<ref> Kvarteret Pygmalion, Gamla Stan, arkeologiska ritningar, RAÄ Stockholm 103, SR 143</ref> Hörnet är än idag obebyggt och utgörs av en med en hög mur kringbyggd gård.

Stadens offentliga brunnar och pumpar var både vackra och omtyckta. Det var platser där folk kunde träffas och utbyta nyheter. Vid 1600-talets slut fanns närmare 300 offentliga och privata brunnar i Stockholm. Den siffran ökade under 1700-talet. I [[Stockholms stadsarkiv]] finns hundratals teckningar och ritningar av pumphus och pumpar. [[Johan Eberhard Carlberg]], som var stadsarkitekt i Stockholm mellan 1727 och 1772, månade både om brunnarnas och pumparnas funktion och estetik. Eller som han uttryckte det, "...till utvärtes anseende".<ref name=s.79>Landell (1992), s. 79</ref>

Namnet ''Tyska Brunn'' finns dokumenterad redan 1649 och 1728.<ref>Stockholms gatunamn (1986), s. 61</ref> År 1783 anlades på [[Tyska brunnsplan]] en vändplats för brandförsvarets häst och vagn, det var en bra plats att uppföra en ny brunn med två pumpar. Fyra år senare stod nuvarande "[[Tyska brunnen]]" klar, byggd efter ritningar av vice stadsarkitekt [[Erik Palmstedt]] och bekostad av [[Stockholms stads brandförsäkringskontor]].

Carlbergs intresse låg i första hand i att brunnar och pumpar skulle fungera vid släckning av bränder. Därför inlämnades till hans kontor varje vecka rapporter angående vattentillgång och eventuella behov av reparationer eller förbättringar.<ref name=s.14>Cronström (1986), s. 14</ref>  Han ritade själv en del brunnar, men det var Erik Palmstedt som formgav de flesta brunnarna och pumparna i Stockholm.<ref>Landell (1992), s. 78-79</ref>

''[[Brunnsbacken]]'' låg i västra delen av nuvarande [[Södermalmstorg]] mellan [[Södra stadshuset]] och det inte längre existerande [[kvarter]]et ''Järngraven''. Brunnsbacken försvann i början av 1930-talet när [[Slussen (1935)|Slussenområdet]] gjordes om. Namnet härrörde från den brunn som fanns här på 1600- och 1700-talen. I [[Holms tomtbok]] från 1674 är en brunn markerad utanför [[Södra stadshuset]]s norra flygel. På målningen ”Utsikt från Brunnsbacken över Saltsjö” utförd av [[Johan Sevenbom]] år 1773, syns brunnen där kvinnor hämtar vatten och vattentunnan på en hästvagn fylls på. Skuggornas riktning antyder att det är en tidig sommarmorgon.

===1700-talets offentliga brunnar===
År 1771 var följande offentliga brunnar och pumpar i bruk (stavning och antal enligt J.E. Carlberg):<ref name=s.13>Cronström (1986), s. 13</ref>
* Castenhofs Brunnen ([[Kastenhof]])
* Hötorgs Brunnen ([[Hötorget]])
* Oxtorgs Brunnen ([[Oxtorgsgatan, Stockholm|Oxtorgsgatan]])
* Lilla Humlegårdsgatubrunnen ([[Humlegårdsgatan]])
* Smeje Gatans Brunnen (tidigare namn för [[Västerlånggatan]])<ref>Igenfylldes 1795 med hänvisning till dess “mindre goda watten och lokalens trängsel” (''Stockholms stads historia från stadens anläggning till närwarande tid'', utgiven 1828)</ref>
* Wid Kongl. Myntet 2ne Pumpar ([[Mynttorget]])
* Stortorgs brunn ([[Stortorgsbrunnen]])
* Tyska Brunnen ([[Tyska brunnsplan]])
* Brunnsgrändens Brunn i Staden ([[Brunnsgränd]])
* Södermalms Torg brunn ([[Södermalmstorg]] respektive [[Brunnsbacken]])<ref>“Södermalms torgs brunn, undersökt af Prof. Bergius (l. c.) och sednast af Chemie-Adjunkten Mosander, som funnit den hålla koksalt, swafwelsyrad, saltsyrad och kolsyrad kalk-jord, saltsyrad och kolsyrad talk-jord, samt något kisel-jord; utgörande tillsammans ungefärligen 26 gran på en kanna, hwaraf hälften är koksalt.” (''Stockholms stads historia från stadens anläggning till närwarande tid'')</ref>
* Wid Mariae Kyrckja på wästre sidan en Brunn ([[Maria Magdalena kyrka, Stockholm|Maria Magdalena kyrka]])
* På bron wid Norrmalmstorg, 2ne Pumpar ([[Norrmalmstorg]])
* Wid Kongl. Stallet 2ne st pumpar. ([[Hovstallet, Helgeandsholmen]])
* Wid St. Kungsholmsbroen, den stora 2. Pumpar (föregångaren till [[Stadshusbron]])
* Barom Corps de Gardet wid Norremalmstorg, 1. Pump. (föregångaren till [[Gustav Adolfs torg, Stockholm|Gustav Adolfs torg]])
* Wid Rosenbad, 1 Pump ([[Rosenbad]])
* Wid gamla Kungsholmnsbroen, 2ne st: Pumpar (föregångaren till [[Blekholmsbron]])
* Wid Holländare gatan på Södermalm, 2. Pumpar (föregångaren till [[Ölandsgatan]])
* Wid Norre Tull, 2ne st Pumpar ([[Norrtull]])
* Wid träsket, 1 brunn och 1 Pump ([[Träsket, Stockholm|Träsket]])
* Wid nya Hornstorget, 3ne st: Pumpar (föregångaren till [[Mariatorget]])

Carlberg listade även ett antal brunnar som inte fungerade längre. Exempelvis "En staden tillhörig, sedan länge igenlagd brunn vid bryggare Fougels gård vid Brunnsbacken" eller "En inte färdiggrävd brunn vid tobaksspinnaren Hofvings tomt vid Drottninggatan".

===Kungörelser===
Kring hanteringen och användning av offentliga brunnar utgavs även diverse [[kungörelse]]r. Exempelvis släppte [[Överståthållarämbetet]] en förnyad kungörelse den 2 juni 1812, som avsåg ''Förbud Emot Twättning af Åkdon m.m. wid Stadens Brunnar, och orenlighets utslående på de Publique Platserne''. Förordningen, som består av två sidor förbjöd tvättning av fordon, möbler och kärl vid de allmänna brunnarna. Det smutsiga vattnet rinner ned i brunnarna och gör vattnet osunt, påpekade överståthållaren.<ref>[http://www.stockholmskallan.se/Soksida/Post/?nid=9684 Stockholmskällan]</ref>

===Historiska bilder===
<gallery perrow=5 widths=120 heights=90>
Fil:En man som pumpar vatten och en liten flicka vid en gammal pump. Ca 1880-1890. Eriksbergsområdet.jpg|Privat brunn/pump, Eriksbergsområdet, 1880-1890.
Fil:Österlånggatan Brunnshuset 1896.jpg|Ej längre kvarvarande brunn vid Österlånggatan / Brunnsgränd, 1896.
Fil:Järntorgsbrunnen 1902.jpg|Järntorgsbrunnen på Järntorget 1902.
Fil:Tyska brunn 1903.jpg|Tyska brunnen 1902.
Fil:Stortorgsbrunnen 1910.jpg|Stortorgsbrunnen på Brunkebergstorg, 1910.
</gallery>

==Konstruktion==
Stockholms offentliga brunnar var huvudsakligen grävda och övertäckta brunnar. Öppna brunnar ur vilka man hämtade vatten med en hink i ett rep (som bruklig på landsbygden) var livsfarliga att använda i en stad som efter mörkrets inbrott var becksvart. Risken att någon skulle ramla ner i en brunn var helt enkelt för stor. Därför övertäcktes brunnsöppningen med ett lock eller man placerade en liten byggnad över brunnen. En person som uppges ha drunknad i en brunn var Cajsa Rulta. Hon gav namn åt den brunn i [[Svensksundsparken]] på [[Skeppsholmen]], ''Caisa Rultas brunn'' eller ''Cais Rultas pump'', som fortfarande finns kvar. På [[Carl Michael Bellman]]s tid fanns en överbyggnad över brunnen.<ref>[https://www.saob.se/artikel/?unik=R_2879-0001.2BY7&pz=3 Svenska Akademiens ordbok om "RULTA".]</ref>

Mot slutet av 1500-talet började handdrivna lyftanordningar ersättas av sug- och lyftpumpar av trä, kallad pumpstock. Under 1700-talet förbättrades konstruktionen alltmer med rörliga delar i järn eller koppar. Vintertid innebar dock alltid risk att installationerna frös sönder.<ref name=s.13>Cronström (1986), s. 13</ref>

Brunnsdjup på 10 till 15 meter var inte ovanliga. Stortorgsbrunnen hade en rymlig källarvåning som kunde nås via en spiraltrappa. Den grävdes ner "till ett med Mälarhorisonten svarande djup", vilket innebär cirka 14 meter.<ref name="ReferenceA">Vattenverket 100 år, minnesskrift, 1961, s. 12</ref> Till en början hade den "...det skönaste vatten någon stad i hela Europa kan uppvisa" men vid 1800-talets mitt sinade den och flyttades till Brunkebergstorg.<ref name="ReferenceA"/>

En brunn vid Oxtorget var nära 20 meter djup, det motsvarar höjden av ett sex-våningshus. Den pågående [[landhöjningen i Stockholm|landhöjningen]] medförde även att brunnar sinade och måste grävas ännu djupare.<ref name=s.10>Cronström (1986), s. 10</ref>

===Originalritningar===
<gallery widths=160 heights=250>
Fil:Stortorgsbrunnen 1778.jpg|[[Stortorgsbrunnen]], sektion.
[[Erik Palmstedt]], 1778
Fil:Tyska Brunn ritning.jpg|[[Tyska brunnen]], plan och vy.
 Palmstedts ritning, 1785
Fil:Stortorgsbrunnen originalritning 1857.jpg|Stortorgsbrunnen innan flytten till Brunkebergstorg 1857
Fil:Djurgårdspumpen ritning 1857.jpg|Djurgårdspumpen.
[[Johan Fredrik Åbom]], 1857
</gallery>

==Formgivning==
[[Fil:Stortorgsbrunnen lejonhuvud 2012.jpg|miniatyr|En av Stortorgsbrunnens lejonhuvuden.]]
För Stortorgsbrunnen producerade Erik Palmstedt ett stort antal förslag. Brunnen på Stortorget hade fyra pumpstockar och lika många vattenutkastare. Utkastarna gestaltade Palmstedt som vattenspyende lejonhuvuden, överbyggnaden smyckas av ett runt torn, där "vatten" (utfört i [[sandsten]]) flödar ur fyra hål. Alltsammans kröns av en urna. Stortorgsbrunnen skulle utöver allmänheten på torget även förse [[Börshuset]] med vatten genom en egen ledning. Brunnen är även den enda som flyttades runt i staden; den stod mellan åren 1857 och 1953 på [[Brunkebergstorg]] och hette då ''Brunkebergspumpen''.<ref name=s.14>Cronström (1986), s. 14</ref>  Sedan 2009 har Stortorgsbrunnen i jultider förvandlats till ett stånd för [[Stortorgets julmarknad]] med ''Kafe Mäster Olof'' och ''Tomten i brunnen''.

Även brunnshuset för Tyska brunnen på Tyska brunnsplan är formgiven av Erik Palmstedt. Den liknar ett litet tempel med fyra [[Kolonn (arkitektur)|kolonn]]er i [[dorisk ordning]] och var utrustad med två handpumpar. Tyska brunnen är den enda kvarvarande offentliga brunnen från 1700-talet som aldrig flyttades från sin plats. Den renoverades år 2002 av [[Stockholm Vatten]].

Pumparna på Järntorget och på Djurgårdsslätten är [[gjutjärn]]spumpar från 1800-talet. Den sistnämnda ritades 1857 av arkitekt [[Johan Fredrik Åbom]] och göts på [[Bolinders Mekaniska Verkstad]] på [[Kungsholmen]]. Pumphuset är åttkantigt, sidorna är genombrutna av ett sirligt mönster och toppen är utformad som en liten hätta krönt av en spets, som enligt Åboms ritning var förgylld.<ref name=s.79>Landell (1992), s. 79</ref>

Pumpen på Järntorget monterades upp år 1829 och formgavs efter en engelsk modell. Den var en gåva av [[Rikets ständers bank]].<ref>Informationsskylt på brunnen.</ref> Pumpen skulle ge konsumtionsvatten såväl till allmänheten på torget som via en vattenledning även till det närbelägna [[Södra Bankohuset]] (dåvarande Riksbanken). Pumphuset liknar en grekisk kolonn i [[korintisk ordning]].

==Hälsokällor och surbrunnar==
[[Fil:Vårby källa 2010.jpg|250px|höger|]]
I Stockholm fanns även en rad offentliga [[hälsokälla|hälsokällor]] och [[surbrunn]]ar.
De höll utmärkt vattenkvalitet men låg i regel långt utanför staden och var därför opraktiska för det dagliga vattenbehovet. Här kan nämnas [[Ugglevikskällan]] i [[Lilljansskogen]] och en hälsobrunn där [[Adolf Fredriks kyrka]] nu ligger samt en surbrunn inom [[Sabbatsberg]]s ålderdomshem.<ref>Cronström (1986), s. 12</ref> På  [[Djurgården]] fanns tre brunnar, bland annat [[Djurgårdsbrunn]] vars vatten rekommenderades för allmänt bruk. Norrbrunns surbrunn hörde till de mest berömda. Den upptäcktes av [[kaplan]]en Peter Muhr vid [[Våmbafjärdingen|S:t Olof]], på en öde plats vid [[Surbrunnsgatan]] och var i bruk till 1767.

Vattnet transporterades även långa vägar med häst och vagn in till staden, exempelvis "Wårby-vattnet"  från [[Vårby källa]] i [[Fittja]], som upptäcktes av läkaren [[Urban Hjärne]] och 1709 fick kungligt privilegium som surbrunn.<ref>{{webbref|url=http://old.stockholmslansmuseum.se/faktabanken/kulturmiljoer-i-kommunerna/visa/0126030002/|titel=Enligt Stockholms länsmuseum|hämtdatum=|format=|verk=|arkivurl=https://web.archive.org/web/20170318003847/http://old.stockholmslansmuseum.se/faktabanken/kulturmiljoer-i-kommunerna/visa/0126030002/|arkivdatum=2017-03-18}}</ref> Idag ägs källan av [[Spendrups Bryggeri]]er, som har sin anläggning i närheten. Den 1 september 2007 firade [[Huddinge kommun]] källans 300-årsjubileum invid brunnshuset.

==Kvarvarande brunnar och pumpar==
Att anlägga nya offentliga brunnar och pumpar blev ointressant i och med att Stockholm 1861 fick sitt första [[vattenverk]]; [[Skanstullsverket]] vid [[Årstaviken]]. Verket invigdes under närvaro av kung [[Oscar II]] med följe. På Götgatan fick de bevittna en provsprutning från en [[brandpost]]; en helt ny upplevelse. ''"Det var med känsla av stor tillfredsställelse man här betraktade den oavbrutet flödande vattenstrålen."'' <ref>Vattenverket 100 år, minnesskrift, 1961, s. 25</ref>

Av alla offentliga brunnar och pumpar från 1700-talets mitt är idag bara två bevarade, men ingen ger vatten. De står på [[Tyska brunnsplan]] ([[Tyska brunnen]]) och på [[Stortorget, Stockholm|Stortorget]] ([[Stortorgsbrunnen]]), båda i [[Gamla stan]]. Från 1800-talet finns ytterligare tre pumpar kvar. Den ena utgör idag en dekorativ mittpunkt för en servering under sommartid på [[Järntorget, Stockholm|Järntorget]], den andra kallas ''Götska pumpen'' (eller ''Djurgårdspumpen'') och står på [[Djurgårdsslätten]], [[Södra Djurgården]], inte långt från [[Djurgårdsstaden]].<ref name=s.14>Cronström (1986), s. 14</ref> Här har funnits sedan gammalt en enklare pump. Den byggdes om på 1850-talet och fick då sin nygotiska överbyggnad.

Den tredje finns i östra delen av [[Svensksundsparken]] på [[Skeppsholmen]] och kallas ''Caisa Rultas pump''. Pumpen var enda dricksvattenkällan på Skeppsholmen fram till 1871, då ön blev ansluten till det [[Vatten och avlopp i Stockholm|nya kommunala vattenledningsnätet]] och [[Vattentornet, Skeppsholmen|Vattentornet]] vid [[Amiralitetshuset]] uppfördes.

Den lilla vattenstrålen som numera under sommartid rinner ur Stortorgsbrunnen och Tyska brunnen skall ge sken av att de fortfarande fungerar men vattnet kommer från [[Vatten och avlopp i Stockholm|Stockholms vattenledningsnät]].<ref>Cronström (1986), s. 15</ref>

===Nutida bilder===
Samtliga fem kvarvarande historiska och offentliga brunnar i Stockholm.
<gallery mode="packed">
Fil:Gamla stan Stortorgsbrunnen 2011.jpg|[[Stortorgsbrunnen]]
Fil:Tyska brunnen okt 2011a.jpg|[[Tyska brunnen]]
Fil:Järntorgsbrunnen okt 2011.jpg|Järntorgspumpen
Fil:Skeppsholmen pumpen.jpg|Caisa Rultas pump
Fil:Djurgårdspumpen 2011a.jpg|Götska pumpen
</gallery>

===Detaljer===
<gallery mode="packed">
Fil:Stortorgsbrunnen top 2011.jpg|[[Stortorgsbrunnen]]s urna
Fil:Tyska brunnen okt 2011.jpg|Tyska brunnens utlopp
Fil:Järntorgspumpen 2011b.jpg|Järntorgspumpens [[kapitäl (arkitektur)|kapitäl]]
Fil:Järntorgspumpen 2011c.jpg|Järntorgspumpens handtag
Fil:Djurgårdspumpen 2011b.jpg|Götska pumpens topp
</gallery>

==Se även==
* [[Stockholms fontäner och dammar]]
* [[Bellmanskällan]] i [[Mälarhöjden]]
* [[Vatten och avlopp i Stockholm]]

== Referenser ==
===Noter===
<References/>

===Tryckta källor===
*{{bokref|titel=Vattenverket 100 år, minnesskrift|författare=Håkan Holmquist|år=1961|utgivare=Stockholms vattenverk i samarbete med [[Stockholms stadsmuseum]]|utgivningsort=Stockholm|}}
*{{bokref/Nils-Erik Landell/1992}}
*{{Bokref/Anders Cronström/1986}}

==Externa länkar==
* {{commonscat|Water wells in Stockholm}}

{{Stockholms tekniska utveckling}}

[[Kategori:Vattenförsörjning|Stockholm]]
[[Kategori:Tekniska försörjningssystem i Stockholm]]
[[Kategori:Pumpar]]
[[Kategori:Stockholms historia]]
[[Kategori:Brunnar]]


text:
# Girardinichthys ireneae
Girardinichthys ireneae är en fiskart som beskrevs av Alfred C. Radda och Meyer 2003. Girardinichthys ireneae ingår i släktet Girardinichthys och familjen Goodeidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Girardinichthys ireneae

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fisk|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Girardinichthys ireneae''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Strålfeniga fiskar]]
| classis = Actinopterygii
| ordo_sv =
| ordo = [[Cyprinodontiformes]]
| familia_sv =
| familia = [[Goodeidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Girardinichthys]]
| species_sv =
| species = '''Girardinichthys ireneae'''
| taxon = Girardinichthys ireneae
| taxon_authority = [[Alfred C. Radda|Radda]] & [[Meyer (auktor)|Meyer]], 2003
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| superclassis = Osteichthyes
| superclassis_sv = [[Benfiskar]]
| synonyms =
}}

'''''Girardinichthys ireneae'''''<ref name = "col481766"/> är en [[fiskar|fisk]]art som beskrevs av [[Alfred C. Radda]] och [[Meyer (auktor)|Meyer]] 2003. ''Girardinichthys ireneae'' ingår i [[släkte]]t ''[[Girardinichthys]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Goodeidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/girardinichthys+ireneae/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col481766">Jelks, H.L., S.J. Walsh, N.M. Burkhead, S. Contreras-Balderas, E. Díaz-Pardo, D.A. Hendrickson, J. Lyons, N.E. Mandrak, F. McCormick, J.S. Nelson, S.P> Platania, B.A. Porter, C.B. Renaud, J.J. Schmitt (2008) Conservation status of imperiled North American freshwater and diadromous fishes., Fisheries 33(8):372-407.</ref>
<ref name = "source">''FishBase''. Froese R. & Pauly D. (eds), 2011-06-14</ref>
</references>

[[Kategori:Tandkarpar]]
[[Kategori:Girardinichthys|ireneae]]

{{Robotskapad stub om strålfeniga fiskar}}

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Ordning: Cyprinodontiformes

Familj: Goodeidae

Släkte: Girardinichthys

Art: Girardinichthys ireneae

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Radda & Meyer, 2003