text:
# Nyanser
Nyanser är en dansbandslåt om mogen kärlek, skriven av Rose-Marie Stråhle och först inspelad med Streaplers 1977 på albumet Drivin'.
Låten fanns med på många svenska dansbands repertoarer under många år, och finns utgiven på skiva med bland andra Jigs (1977). , Vikingarna (1982) , Simons (1990).   och Lasse Stefanz (1995). Arrangemangen varierar beroende på band.
Vikingarna gjorde en nyinspelning av sin version 2004.
Anne-Lie Rydé tolkade låten 2010 på dansbandstributalbumet Dans på rosor .

### Fotnoter
1. ↑  ”Svensk mediedatabas”. http://smdb.kb.se/catalog/id/001892096. Läst 15 maj 2011.
2. ↑  ”Svensk mediedatabas”. http://smdb.kb.se/catalog/id/001886659. Läst 15 maj 2011.
3. ↑  ”Svensk mediedatabas”. http://smdb.kb.se/catalog/id/001475905. Läst 15 maj 2011.
4. ↑  ”Svensk mediedatabas”. http://smdb.kb.se/catalog/id/001475578. Läst 15 maj 2011.
5. ↑  ”Svensk mediedatabas”. http://smdb.kb.se/catalog/id/001507758. Läst 15 maj 2011.
6. ↑  ”Aftonbladet”. 25 maj 2004. http://www.aftonbladet.se/nojesbladet/kronikorer/article213083.ab?service=print. Läst 8 juli 2011.
7. ↑  Information i Svensk mediedatabas.

title: Nyanser

wikitext:
{{Infobox sång
| Namn           = Nyanser
| Typ            =
| Artist         = [[Streaplers]]
| Album          = [[Drivin']]
| Släppt         = [[Musikåret 1977|1977]]
| Publicerad     =
| Inspelad       =
| Genre          = [[Dansband]]
| Språk          = [[Svenska]]
| Längd          =
| Skivbolag      =
| Låtskrivare    = [[Rose-Marie Stråhle]]
| Kompositör     =
| Producent      =
| Spår           =
| föregående     =
| föregående_nr  =
| spår_nr        =
| nästa          =
| nästa_nr       =
}}
'''Nyanser''' är en [[dansband]]slåt om mogen kärlek, skriven av [[Rose-Marie Stråhle]] och först inspelad med [[Streaplers]] [[Musikåret 1977|1977]] på albumet ''[[Drivin']]''. <ref>{{Webbref|url=http://smdb.kb.se/catalog/id/001892096|titel=Svensk mediedatabas|hämtdatum=15 maj 2011}}</ref>

Låten fanns med på många svenska dansbands repertoarer under många år, och finns utgiven på skiva med bland andra [[Jigs]] (1977). <ref>{{Webbref|url=http://smdb.kb.se/catalog/id/001886659|titel=Svensk mediedatabas|hämtdatum=15 maj 2011}}</ref>, [[Vikingarna (musikgrupp)|Vikingarna]] (1982) <ref>{{Webbref|url=http://smdb.kb.se/catalog/id/001475905|titel=Svensk mediedatabas|hämtdatum=15 maj 2011}}</ref>, [[Simons]] (1990). <ref>{{Webbref|url=http://smdb.kb.se/catalog/id/001475578|titel=Svensk mediedatabas|hämtdatum=15 maj 2011}}</ref>  och [[Lasse Stefanz]] (1995). <ref>{{Webbref|url=http://smdb.kb.se/catalog/id/001507758|titel=Svensk mediedatabas|hämtdatum=15 maj 2011}}</ref>Arrangemangen varierar beroende på band.

Vikingarna gjorde en nyinspelning av sin version [[Musikåret 2004|2004]].<ref>{{webbref|url=http://www.aftonbladet.se/nojesbladet/kronikorer/article213083.ab?service=print|titel=Aftonbladet|datum=25 maj 2004|hämtdatum=8 juli 2011}}</ref>

[[Anne-Lie Rydé]] tolkade låten [[Musikåret 2010|2010]] på dansbandstributalbumet ''[[Dans på rosor (musikalbum)|Dans på rosor]]''  <ref>[http://smdb.kb.se/catalog/id/002664472 Information] i [[Svensk mediedatabas]].</ref>.

==Källor==
===Fotnoter===
<references/>

[[Kategori:Låtar av Rose-Marie Stråhle]]
[[Kategori:Svenska dansbandslåtar]]
[[Kategori:Sånger 1977]]
[[Kategori:Svenskspråkiga sånger]]

title: Från albumet Drivin'

Genre: Dansband

Språk: Svenska

Låtskrivare: Rose-Marie Stråhle


text:
# Bernartice (ort i Tjeckien, Olomouc)
Bernartice är en ort i Tjeckien.   Den ligger i regionen Olomouc, i den östra delen av landet, 190 km öster om huvudstaden Prag. Bernartice ligger 253 meter över havet och antalet invånare är 913.
Terrängen runt Bernartice är platt åt nordost, men åt sydväst är den kuperad.Runt Bernartice är det ganska glesbefolkat, med 42 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Jeseník, 19,9 km sydost om Bernartice. Trakten runt Bernartice består till största delen av jordbruksmark.

wikiname: svwiki

title: Bernartice (ort i Tjeckien, Olomouc)

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Tjeckien|datum=2016-04}}
{{för|Bernartice}}
{{geobox
| 1                                 = Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = Bernartice
| native_name                       =
| other_name                        = Barzdorf
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             =
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              = Flag of Bernartice (okres Jeseník).svg
| symbol                            = Coat of arms of Bernartice (okres Jeseník).svg
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Tjeckien
| country_flag                      = true
| state                             = [[Olomouc (region)|Olomouc]]
| state_type                        = [[Tjeckiens regioner|Region]]
| region                            =
| region_type                       =
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         = 253
| lat_d                             = 50.38981
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = 17.07827
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 913
| population_date                   = 2006-11-25
| population_note                   = <ref name = "gn3079473"/>
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[Central European Time|CET]]
| utc_offset                        = +1
| timezone_DST                      = [[Central European Summer Time|CEST]]
| utc_offset_DST                    = +2
| postal_code                       = {{#property:P281}}
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Tjeckien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Tjeckien
| map_locator                       = Tjeckien
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| other_name1                       =
| timezone_label                    = Europe/Prague
}}

'''Bernartice''' är <!--P.PPL-->en [[ort]] i [[Tjeckien]].<ref name = "gn3079473"/>   Den ligger i regionen [[Olomouc (region)|Olomouc]], i den östra delen av landet, {{formatnum:190}} km öster om huvudstaden [[Prag]]. Bernartice ligger {{formatnum:253}} meter över havet{{anmärkning|Framräknat ur höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} och antalet invånare är <!--pop-->{{formatnum:913}}.<ref name = "gn3079473"/>

Terrängen runt Bernartice är platt åt nordost, men åt sydväst är den kuperad.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 km radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}}Runt Bernartice är det ganska glesbefolkat, med {{formatnum:42}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Närmaste större samhälle är [[Jeseník (ort)|Jeseník]], {{formatnum:19.9}} km sydost om Bernartice. Trakten runt Bernartice består till största delen av [[jordbruksmark]].<ref name = "nasalandcover"/>

== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn3079473">[{{Geonameslänk|gnid=3079473|name=bernartice}} Bernartice] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2006-11-25; databasdump nerladdad 2016-03-31</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>

</references>

== Externa länkar==
*{{commonscat|Category:Bernartice (Jeseník District)|Bernartice}}
[[Kategori:Orter i Olomouc (region)]]

Land: Tjeckien

Region: Olomouc

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)


text:
# Mälardalsrådet
Mälardalsrådet är den politiska samverkansorganisationen för kommunerna och regionerna i Stockholm-Mälarregionen. Mälardalsrådet samlar medlemmarna i en ideell förening för arbetet med gemensamma strategiska frågor på storregional nivå. Organisationen bildades 1992 och driver medlemmarnas frågor inom infrastruktur, transporter och kompetensförsörjning i samarbete med näringsliv och akademi.

## Mälardalsrådets syfte och mål
Mälardalsrådets uppgift är att vara ett forum för samverkan i strategiska frågor avseende en sammanhållen funktionell arbetsmarknads-, utbildnings-, bostads- och transportregion och en stark kunskapsregion samt skapa förutsättningar för dess medlemmar att agera samfällt. För storregionala arbeten rörande transportinfrastrukturen är Mälardalsrådet en ledande och sammanhållande kraft. Stockholm-Mälarregionen inbegriper de samverkande länen Stockholm, Uppsala, Västmanland, Örebro, Södermanland, Östergötland, Gotland, Gävleborg, Värmland och Dalarna.
Mälardalsrådet samlar representanter från Stockholm-Mälarregionen från politik, näringsliv och akademi och är en plattform där medlemmarna kan utbyta kunskap, erfarenheter och resurser för att gemensamt möta samhällsutmaningar och främja utvecklingen.
Verksamheten utgår från två inriktningsmål:
- En sammanhållen region vilket innebär en gemensam funktionell arbetsmarknads-, utbildnings- och bostadsregion.
- En stark kunskapsregion vilket innebär en region med god och hög utbildning, väl fungerande kompetensförsörjning och stark innovationsförmåga.

Verksamheten leds genom styrelsen och Rådet där medlemmarna, kommuner och regioner, är representerade. Ordförande i styrelsen är sedan 2023 Jens Sjöström (S), investeringsregionråd i Region Stockholm. Kansliet finns i Stockholm och leds av generalsekreteraren.
Mälardalsrådet har två fokusområden:
- Infrastruktur och transporter: Regionerna i Mälardalsrådets transportpolitiska samarbete (En Bättre Sits-samarbetet) arbetar tillsammans för en sammanhållen, hållbar region med infrastruktur och kollektivtrafik som underlättar människors vardag och stärker näringslivet. Samarbetet vårdar och vidareutvecklar den länsöverskridande och politiskt genomarbetade utvecklingsstrategin (Systemanalysen) för Stockholm-Mälarregionens transportsystem samt är plattformen för det gemensamma opinionsbildande arbetet för regionens infrastrukturprioriteringar.
- Kompetensförsörjning: Regionerna och kommunerna i Mälardalsrådets storregionala samarbete för strategisk kompetensförsörjning (En Bättre Matchning) arbetar tillsammans för en ökad matchning mellan utbildningsutbudet hos högskolan och yrkeshögskolan och Stockholm-Mälarregionens arbetsmarknadsbehov. Genom dialog med lärosäten, gemensamma kunskapsunderlag och opinionsbildning strävar Mälardalsrådet efter en stärkt kompetensförsörjning med särskilt fokus på två yrkesområden, lärare och samhällsbyggare.

Mälardalsrådet driver även Greater Stockholm Network, ett nätverk för ledande företrädare från politik, akademi och näringsliv i Stockholm-Mälarregionen. Syftet är att stärka relationerna och samverkan mellan sektorerna för en internationellt mer konkurrenskraftig region.

## Medlemmar

### Stockholms län
Region Stockholm, Ekerö kommun, Haninge kommun, Huddinge kommun, Järfälla kommun, Norrtälje kommun, Nykvarns kommun, Nynäshamns kommun, Salems kommun, Sigtuna kommun, Sollentuna kommun, Solna stad, Sundbybergs stad, Södertälje kommun, Upplands-Bro kommun, Värmdö kommun, Vallentuna kommun

### Södermanlands län
Region Sörmland, Eskilstuna kommun, Flens kommun, Gnesta kommun, Katrineholms kommun, Nyköpings kommun, Oxelösunds kommun, Strängnäs kommun, Trosa kommun, Vingåkers kommun

### Örebro län
Region Örebro län, Hallsbergs kommun, Hällefors kommun, Karlskoga kommun, Kumla kommun, Laxå kommun, Lindesbergs kommun, Nora kommun, Örebro kommun

### Uppsala län
Region Uppsala, Enköpings kommun, Håbo kommun, Heby kommun, Knivsta kommun, Tierps kommun, Uppsala kommun, Älvkarleby kommun, Östhammars kommun

### Västmanlands län
Region Västmanland, Arboga kommun, Fagersta kommun, Hallstahammars kommun, Kungsörs kommun, Köpings kommun, Norbergs kommun, Sala kommun, Skinnskattebergs kommun, Surahammars kommun, Västerås stad

### Associerade medlemmar
Region Dalarna, Region Gotland, Region Gävleborg, Region Värmland, Region Östergötland, Gävle kommun, Karlstads kommun, Linköpings kommun, Norrköpings kommun, Smedjebackens kommun, Malung-Sälens kommun

title: Mälardalsrådet

wikitext:
'''Mälardalsrådet''' är den [[Politik|politiska]] samverkansorganisationen för kommunerna och regionerna i [[Stockholm-Mälarregionen]]. Mälardalsrådet samlar medlemmarna i en ideell förening för arbetet med gemensamma strategiska frågor på storregional nivå. Organisationen bildades [[1992]] och driver medlemmarnas frågor inom [[infrastruktur]], [[transport]]er och [[kompetensförsörjning]] i samarbete med [[näringsliv]] och [[akademi]].

== Mälardalsrådets syfte och mål   ==
Mälardalsrådets uppgift är att vara ett forum för samverkan i strategiska frågor avseende en sammanhållen funktionell arbetsmarknads-, utbildnings-, bostads- och transportregion och en stark kunskapsregion samt skapa förutsättningar för dess medlemmar att agera samfällt. För storregionala arbeten rörande transportinfrastrukturen är Mälardalsrådet en ledande och sammanhållande kraft. Stockholm-Mälarregionen inbegriper de samverkande länen Stockholm, Uppsala, Västmanland, Örebro, Södermanland, Östergötland, Gotland, Gävleborg, Värmland och Dalarna.

Mälardalsrådet samlar representanter från Stockholm-Mälarregionen från politik, näringsliv och akademi och är en plattform där medlemmarna kan utbyta kunskap, erfarenheter och resurser för att gemensamt möta samhällsutmaningar och främja utvecklingen.

Verksamheten utgår från två inriktningsmål:

* En sammanhållen region vilket innebär en gemensam funktionell arbetsmarknads-, utbildnings- och bostadsregion.
* En stark kunskapsregion vilket innebär en region med god och hög utbildning, väl fungerande kompetensförsörjning och stark innovationsförmåga.

Verksamheten leds genom styrelsen och Rådet där medlemmarna, kommuner och regioner, är representerade. Ordförande i styrelsen är sedan 2023 Jens Sjöström (S), investeringsregionråd i Region Stockholm. Kansliet finns i Stockholm och leds av generalsekreteraren.

Mälardalsrådet har två fokusområden:

* Infrastruktur och transporter: Regionerna i Mälardalsrådets transportpolitiska samarbete (En Bättre Sits-samarbetet) arbetar tillsammans för en sammanhållen, hållbar region med infrastruktur och kollektivtrafik som underlättar människors vardag och stärker näringslivet. Samarbetet vårdar och vidareutvecklar den länsöverskridande och politiskt genomarbetade utvecklingsstrategin (Systemanalysen) för Stockholm-Mälarregionens transportsystem samt är plattformen för det gemensamma opinionsbildande arbetet för regionens infrastrukturprioriteringar.
* Kompetensförsörjning: Regionerna och kommunerna i Mälardalsrådets storregionala samarbete för strategisk kompetensförsörjning (En Bättre Matchning) arbetar tillsammans för en ökad matchning mellan utbildningsutbudet hos högskolan och yrkeshögskolan och Stockholm-Mälarregionens arbetsmarknadsbehov. Genom dialog med lärosäten, gemensamma kunskapsunderlag och opinionsbildning strävar Mälardalsrådet efter en stärkt kompetensförsörjning med särskilt fokus på två yrkesområden, lärare och samhällsbyggare.

Mälardalsrådet driver även Greater Stockholm Network, ett nätverk för ledande företrädare från politik, akademi och näringsliv i Stockholm-Mälarregionen. Syftet är att stärka relationerna och samverkan mellan sektorerna för en internationellt mer konkurrenskraftig region.

== Medlemmar ==
===Stockholms län===
[[Region Stockholm]], [[Ekerö kommun]], [[Haninge kommun]], [[Huddinge kommun]], [[Järfälla kommun]], [[Norrtälje kommun]], [[Nykvarns kommun]], [[Nynäshamns kommun]], [[Salems kommun]], [[Sigtuna kommun]], [[Sollentuna kommun]], [[Solna stad]], [[Sundbybergs stad]], [[Södertälje kommun]], [[Upplands-Bro kommun]], [[Värmdö kommun]], [[Vallentuna kommun]]

===Södermanlands län===
[[Region Sörmland]], [[Eskilstuna kommun]], [[Flens kommun]], [[Gnesta kommun]], [[Katrineholms kommun]], [[Nyköpings kommun]], [[Oxelösunds kommun]], [[Strängnäs kommun]], [[Trosa kommun]], [[Vingåkers kommun]]

===Örebro län===
[[Region Örebro län]], [[Hallsbergs kommun]], [[Hällefors kommun]], [[Karlskoga kommun]], [[Kumla kommun]], [[Laxå kommun]], [[Lindesbergs kommun]], [[Nora kommun]], [[Örebro kommun]]

===Uppsala län===
[[Region Uppsala]], [[Enköpings kommun]], [[Håbo kommun]], [[Heby kommun]], [[Knivsta kommun]], [[Tierps kommun]], [[Uppsala kommun]], [[Älvkarleby kommun]], [[Östhammars kommun]]

===Västmanlands län===
[[Region Västmanland]], [[Arboga kommun]], [[Fagersta kommun]], [[Hallstahammars kommun]], [[Kungsörs kommun]], [[Köpings kommun]], [[Norbergs kommun]], [[Sala kommun]], [[Skinnskattebergs kommun]], [[Surahammars kommun]], [[Västerås stad]]

===Associerade medlemmar===
[[Region Dalarna]], [[Region Gotland]], [[Region Gävleborg]], [[Region Värmland]], [[Region Östergötland]], [[Gävle kommun]], [[Karlstads kommun]], [[Linköpings kommun]], [[Norrköpings kommun]], [[Smedjebackens kommun]], [[Malung-Sälens kommun]]

==Externa länkar==
*[http://www.malardalsradet.se Mälardalsrådets webbplats]

[[Kategori:Kommunalförbund]]


text:
# Macronychia lemariei
Macronychia lemariei är en tvåvingeart som beskrevs av Jacentkovsky 1941. Macronychia lemariei ingår i släktet Macronychia och familjen köttflugor.
Artens utbredningsområde är Tjeckien. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Macronychia lemariei

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Macronychia lemariei''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Köttflugor]]
| familia = Sarcophagidae
| genus_sv =
| genus = [[Macronychia]]
| species_sv =
| species = '''Macronychia lemariei'''
| taxon = Macronychia lemariei
| taxon_authority = Jacentkovsky, 1941
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms = ''Macronychia vervesi'' <small>Mihalyi, 1979</small>
}}

'''''Macronychia lemariei'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av Jacentkovsky 1941. ''Macronychia lemariei'' ingår i [[släkte]]t ''[[Macronychia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[köttflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Tjeckien]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/macronychia+lemariei/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Köttflugor]]
[[Kategori:Macronychia|lemariei]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Köttflugor · Sarcophagidae

Släkte: Macronychia

Art: Macronychia lemariei

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Macronychia lemariei

Auktor: Jacentkovsky, 1941

title: Synonymer

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Sicko
Sicko är titeln på en dokumentärfilm om det amerikanska sjukvårdssystemet av Michael Moore som släpptes i juli 2007. Den premiärvisades vid Filmfestivalen i Cannes den 19 maj 2007.
När han tillfrågades om filmen, sa Michael Moore "Om folk frågar, så säger vi till dem att 'Sicko' är en komedi om omkring 45 miljoner människor vars hälsotillstånd inte är det bästa i världen." Han berättade senare genom sin hemsida att filmen skulle släppas i juni 2007.
Filmen jämför hälsosystemet i Förenta staterna med systemen som finns i Storbritannien, Frankrike och Kanada. Under filmens lopp avslöjas skillnaderna mellan länderna, främst hur allt finansieras.
Michael Moore var under utredning för brott mot USA:s handelsembargo mot Kuba på grund ut av en utflykt till Kuba i filmen, en utredning som lades ner. I filmen tar Moore med sig sjuka, fattiga brandmän till Kuba efter att de nekats sjukvård i USA, trots att de är hjältar från terrorattacken mot World Trade Center.

title: Sicko

wikitext:
{{filmfakta
|filmtitel=Sicko
|originaltitel=Sicko
|genre=[[Dokumentärfilm]]
|land={{flaggbild2|USA}}
|år=2007
|regi=[[Michael Moore]]
|fotograf=
|producent=Michael Moore
|manus=Michael Moore
|skådespelare=
|musik=
|produktionsbolag=
|distributör=
|speltid=
|språk=[[Engelska]]
|imdb=0386032
}}

[[Fil:Sicko at the Cannes FF by tangi bertin on May 19, 2007.jpg|right|thumb|250px|Stående ovationer efter visandet av ''Sicko'' på [[Filmfestivalen i Cannes]]. ]]

'''Sicko''' är titeln på en [[dokumentärfilm]] om det amerikanska sjukvårdssystemet av [[Michael Moore]] som släpptes i juli 2007. Den premiärvisades vid [[Filmfestivalen i Cannes]] den 19 maj 2007.

När han tillfrågades om filmen, sa Michael Moore "''Om folk frågar, så säger vi till dem att 'Sicko' är en komedi om omkring 45 miljoner människor vars hälsotillstånd inte är det bästa i världen.''" Han berättade senare genom sin hemsida att filmen skulle släppas i juni 2007.

Filmen jämför hälsosystemet i Förenta staterna med systemen som finns i Storbritannien, Frankrike och Kanada. Under filmens lopp avslöjas skillnaderna mellan länderna, främst hur allt finansieras.

Michael Moore var under utredning för brott mot [[USA:s handelsembargo mot Kuba]] på grund ut av en utflykt till Kuba i filmen, en utredning som lades ner. I filmen tar Moore med sig sjuka, fattiga brandmän till Kuba efter att de nekats sjukvård i USA, trots att de är hjältar från terrorattacken mot [[World Trade Center]].<ref>{{webbref | författare=Helena Lindblad | publdatum=2007-05-19 | titel="Moore sjukskriver vården" | url=http://www.dn.se/DNet/jsp/polopoly.jsp?d=2204&a=651912 | utgivare=dn.se | hämtdatum=2007-05-21 }}</ref>

== Källor ==
<references/>

[[Kategori:Amerikanska filmer 2007]]
[[Kategori:Engelskspråkiga filmer]]
[[Kategori:Amerikanska dokumentärfilmer]]
[[Kategori:Filmer från The Weinstein Company]]

Genre: Dokumentärfilm

Regissör: Michael Moore

Producent: Michael Moore

Manus: Michael Moore

Land: USA

Språk: Engelska


text:
# Tenango de Doria
Tenango de Doria är en kommunhuvudort i Mexiko.   Den ligger i kommunen Tenango de Doria och delstaten Hidalgo, i den sydöstra delen av landet, 140 km nordost om huvudstaden Mexico City. Tenango de Doria ligger 1 639 meter över havet och antalet invånare är 2 433.
Terrängen runt Tenango de Doria är varierad. Runt Tenango de Doria är det ganska tätbefolkat, med 230 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är San Bartolo Tutotepec, 7,3 km norr om Tenango de Doria. I omgivningarna runt Tenango de Doria växer i huvudsak blandskog.

title: Tenango de Doria

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Mexiko|datum=2016-11}}
{{geobox
| 1                                 = Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = Tenango de Doria
| native_name                       =
| other_name                        =
| category                          = Kommunhuvudort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             =
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Mexiko
| country_flag                      = true
| state                             = [[Hidalgo (delstat)|Hidalgo]]
| state_type                        = Delstat
| region                            = [[Tenango de Doria (kommun)|Tenango de Doria]]
| region_type                       = Kommun
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         = 1639
| lat_d                             = 20.33828
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = -98.22805
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 2433
| population_date                   = 2014-12-03
| population_note                   = <ref name = "gn3515992"/>
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[Central Standard Time|CST]]
| utc_offset                        = -6
| timezone_DST                      = [[Central Daylight Time|CDT]]
| utc_offset_DST                    = -5
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Mexiko|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Mexiko
| map_locator                       = Mexiko
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| timezone_label                    = America/Mexico_City
}}

'''Tenango de Doria''' är <!--P.PPLA2-->en [[Mexikos administrativa indelning|kommunhuvudort]] i [[Mexiko]].<ref name = "gn3515992"/>   Den ligger i kommunen <!--ADM2-->[[Tenango de Doria (kommun)|Tenango de Doria]] och delstaten <!--ADM1-->[[Hidalgo (delstat)|Hidalgo]], i den sydöstra delen av landet, {{formatnum:140}} km nordost om huvudstaden [[Mexico City]]. Tenango de Doria ligger {{formatnum:1639}} meter över havet<ref name = "gn3515992"/> och antalet invånare är <!--pop-->{{formatnum:2433}}.<ref name = "gn3515992"/>

Terrängen runt Tenango de Doria är varierad.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 kilometers radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} Runt Tenango de Doria är det ganska tätbefolkat, med {{formatnum:230}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Närmaste större samhälle är [[San Bartolo Tutotepec (kommunhuvudort)|San Bartolo Tutotepec]], {{formatnum:7.3}} km norr om Tenango de Doria. I omgivningarna runt Tenango de Doria växer i huvudsak [[blandskog]].<ref name = "nasalandcover"/>
== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Referenser ==

<references>
<ref name = "gn3515992">[{{Geonameslänk|gnid=3515992|name=tenango%20de%20doria}} Tenango de Doria] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2014-12-03; databasdump nerladdad 2016-10-22</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>

</references>

[[Kategori:Orter i Hidalgo]]

Land: Mexiko

Delstat: Hidalgo

Kommun: Tenango de Doria

Tidszon: CST (UTC-6)

- sommartid: CDT (UTC-5)


text:
# Cheilanthes distans
Cheilanthes distans är en kantbräkenväxtart som först beskrevs av Robert Brown, och fick sitt nu gällande namn av Georg Heinrich Mettenius. Cheilanthes distans ingår i släktet Cheilanthes och familjen Pteridaceae. Inga underarter finns listade.

title: Cheilanthes distans

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kantbräkenväxt|datum=2014-06}}
{{Taxobox
| name = ''Cheilanthes distans''
| status =
| image = Rocky Fern - Resolute Beach.jpg
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv =
| regnum = [[Plantae]]
| phylum_sv = [[Kärlväxter]]
| phylum = Tracheophyta
| classis_sv =
| classis = [[Polypodiopsida]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Polypodiales]]
| familia_sv =
| familia = [[Pteridaceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Cheilanthes]]
| species_sv =
| species = '''Cheilanthes distans'''
| taxon = Cheilanthes distans
| taxon_authority = ([[Robert Brown|R. Br.]]) [[Georg Heinrich Mettenius|Mett.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Notholaena pumila'' [[Link (auktor)|Link]]
''Notholaena interrupta'' [[Georg Friedrich Kaulfuss|Kaulf.]]
''Notholaena distans'' [[Robert Brown|R. Br.]]
''Cheilanthes interrupta'' ([[Georg Friedrich Kaulfuss|Kaulf.]]) [[Georg Friedrich Kaulfuss|Kaulf.]]
''Cheilanthes ambigua'' Brackenr.
''Acrostichum distans'' ([[Robert Brown|R. Br.]]) [[James Edward Smith|Sm.]]
}}

'''''Cheilanthes distans'''''<ref name = "C132"/> är en [[kantbräkenväxter|kantbräkenväxt]]art som först beskrevs av [[Robert Brown]], och fick sitt nu gällande namn av [[Georg Heinrich Mettenius]]. ''Cheilanthes distans'' ingår i [[släkte]]t ''[[Cheilanthes]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Pteridaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Bildgalleri ==
<gallery>
Cheilanthesdistans.jpg
</gallery>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16549968|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Mett., 1859 ''In: Cheil. 25, n. 19''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ferns/ |titel=World Ferns: Checklist of Ferns and Lycophytes of the World |hämtdatum=2014-06-25 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20140512223922/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ferns/ |arkivdatum=2014-05-12 }}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
*{{commonscat|Cheilanthes distans|''Cheilanthes distans''}}
* {{wikispecies|Cheilanthes distans|''Cheilanthes distans''}}

[[Kategori:Kärlväxter]]
[[Kategori:Cheilanthes|distans]]

title: Systematik

Rike: Plantae

Stam: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Polypodiopsida

Ordning: Polypodiales

Familj: Pteridaceae

Släkte: Cheilanthes

Art: Cheilanthes distans

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Cheilanthes distans

Auktor: (R. Br.) Mett.

title: Synonymer

Synonymer: Notholaena pumila Link · Notholaena interrupta Kaulf. · Notholaena distans R. Br. · Cheilanthes interrupta (Kaulf.) Kaulf. · Cheilanthes ambigua Brackenr. · Acrostichum distans (R. Br.) Sm.


text:
# Eumannia luminusaria
Eumannia luminusaria är en fjärilsart som beskrevs av Cleu 1931. Eumannia luminusaria ingår i släktet Eumannia och familjen mätare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eumannia luminusaria

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Eumannia luminusaria''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Mätare]]
| familia = Geometridae
| genus_sv =
| genus = [[Eumannia]]
| species_sv =
| species = '''Eumannia luminusaria'''
| taxon = Eumannia luminusaria
| taxon_authority = Cleu 1931
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Geometroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Eumannia luminusaria'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av Cleu 1931. ''Eumannia luminusaria'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eumannia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[mätare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/eumannia+luminusaria/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Mätare]]
[[Kategori:Eumannia|luminusaria]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Geometroidea

Familj: Mätare · Geometridae

Släkte: Eumannia

Art: Eumannia luminusaria

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Cleu 1931


text:
# Dioscorea lijiangensis
Dioscorea lijiangensis är en enhjärtbladig växtart som beskrevs av Chun Lin Long och Hen Li. Dioscorea lijiangensis ingår i släktet Dioscorea och familjen Dioscoreaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Dioscorea lijiangensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|enhjärtbladiga växt|datum=2014-06}}
{{Taxobox
| name = ''Dioscorea lijiangensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv =
| divisio = [[Tracheophyta]]
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Jamsordningen]]
| ordo = Dioscoreales
| familia_sv =
| familia = [[Dioscoreaceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Dioscorea]]
| species_sv =
| species = '''Dioscorea lijiangensis'''
| taxon = Dioscorea lijiangensis
| taxon_authority = [[Chun Lin Long|C.L.Long]] & [[Hen Li|H.Li]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Dioscorea lijiangensis'''''<ref name = "C132"/> är en [[enhjärtbladiga växter|enhjärtbladig växt]]art som beskrevs av [[Chun Lin Long]] och [[Hen Li]]. ''Dioscorea lijiangensis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Dioscorea]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Dioscoreaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9743658|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">C.L.Long & H.Li, 2000 ''In: Ann. Bot. Fenn. 37: 193''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Jamsordningen]]
[[Kategori:Dioscorea|lijiangensis]]

{{Robotskapad stub om jamsordningen}}
{{Taxonbar}}

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Tracheophyta

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Jamsordningen · Dioscoreales

Familj: Dioscoreaceae

Släkte: Dioscorea

Art: Dioscorea lijiangensis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Dioscorea lijiangensis

Auktor: C.L.Long & H.Li


text:
# Linyphia albipunctata
Linyphia albipunctata är en spindelart som beskrevs av O. Pickard-Cambridge 1885. Linyphia albipunctata ingår i släktet Linyphia och familjen täckvävarspindlar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Linyphia albipunctata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Linyphia albipunctata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Täckvävarspindlar]]
| familia = Linyphiidae
| genus_sv =
| genus = [[Linyphia]]
| species_sv =
| species = '''Linyphia albipunctata'''
| taxon = Linyphia albipunctata
| taxon_authority = O. Pickard-Cambridge, 1885
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Linyphia albipunctata'''''<ref name = "col275207"/> är en [[spindlar|spindel]]art som beskrevs av O. Pickard-Cambridge 1885. ''Linyphia albipunctata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Linyphia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[täckvävarspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/linyphia+albipunctata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col275207">Cambridge, O. P.-. (1885b) Araneida., In ''Scientific results of the second Yarkand mission''. Calcutta, pp. 1-115.</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om täckvävarspindlar}}

[[Kategori:Täckvävarspindlar]]
[[Kategori:Linyphia|albipunctata]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Täckvävarspindlar · Linyphiidae

Släkte: Linyphia

Art: Linyphia albipunctata

title: Vetenskapligt namn

Auktor: O. Pickard-Cambridge, 1885


text:
# Perrotia albiplaga
Perrotia albiplaga är en fjärilsart som beskrevs av Charles Oberthür 1916. Perrotia albiplaga ingår i släktet Perrotia och familjen tjockhuvuden. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Perrotia albiplaga

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Perrotia albiplaga''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Tjockhuvuden]]
| familia = Hesperiidae
| genus_sv =
| genus = [[Perrotia]]
| species_sv =
| species = '''Perrotia albiplaga'''
| taxon = Perrotia albiplaga
| taxon_authority = [[Charles Oberthür|Oberthür]] 1916
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Hesperioidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Perrotia albiplaga'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Charles Oberthür]] 1916. ''Perrotia albiplaga'' ingår i [[släkte]]t ''[[Perrotia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[tjockhuvuden]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/perrotia+albiplaga/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om tjockhuvuden}}

[[Kategori:Tjockhuvuden]]
[[Kategori:Perrotia (Hesperiidae)|albiplaga]]

title: Systematik

Överfamilj: Hesperioidea

Familj: Tjockhuvuden · Hesperiidae

Släkte: Perrotia

Art: Perrotia albiplaga

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Oberthür 1916


text:
# SJ Littera A2
SJ littera A2 var tre ånglok inom Statens Järnvägar (SJ) med axelföljden 2'C som användes för att dra snälltåg. Loken var en ombyggnation av SJ littera A från år 1906, ett snälltågslok med axelföljden 2'B1'. Ombyggnationen utfördes 1930 av Motala Verkstad AB (MVAB). A2-loken var konstruerade som tenderlok med innerliggande cylindrar och arbetade med överhettad ånga och enkel expansion.

## Historik

### OKB bygger om A-lok
Incitamentet till ombyggnationen var att Ostkustbanan (OKB), en privatjärnväg, hade köpt in fem A-lok från SJ. För att kunna köra A-loken i högre hastighet än 50 km/h norr om Sundsvall var man tvungen att minska adhesionsvikten från 30,9 ton till 29,15 ton p.g.a. sämre spåröverbyggnad mellan Sundsvall och Härnösand. Med den nya adhesionsvikten kunde A-loken köras i max 60 km/h vid denna sträcka. OKB fick dock problem med A-loken då de ofta kom att slira vid igångsättning av tåg. Man upptäckte även att loken kunde slira vid höga hastigheter utan att lokpersonalen alltid upptäckte detta. En bidragande orsak till slirning i höga hastigheter var drivhjulens motvikter som gav upphov till en relativ höjning av centrifugalkraften i relation till den minskade adhesionsvikten. Droppen kom vintern 1927 då ett tåg med A-lok som dragkraft inte kunde forcera en snödriva. Loket slirade och blev stående på plats. OKB bestämde sig för att bygga om A-loken till axelföljden 2'C där alltså den bakre löpaxeln ersattes med en drivaxel. Resultatet blev ett lok med en ökad adhesionsvikt och där maskinkraften inte begränsades av adhesionen. Det ombyggda loket kunde starta med fullt ångpådrag utan att börja slira och fick därmed en bättre acceleration i samband med start, vilket var gynnsamt då vissa av OKB:s hållplatser var olämpligt belägna norr om Sundsvall.

### SJ bygger om A-lok till A2-lok
SJ tog intryck av OKB och lät då bygga om tre av sina A-lok på liknande sätt och dessa littererades A2. Till skillnad från OKB lät SJ byta ut ångpannorna till så kallade BGb-pannor och kunde därmed öka ångtrycket till 13 kg/cm². OKB:s ombyggda lok hade samma ångtryck som A-loken, 12 kg/cm². Det högre trycket gjorde att A2-loken kunde utveckla mer dragkraft och effekt jämfört med OKB:s ombyggda lok. Då A2-loken hade större eldyta, vattenrum och ångrum än A-loken blev de mindre känsliga för hård körning och kunde bibehålla ångtrycket.

#### Jämförande testkörningar
Vid jämförande tester med SJ littera F visade A2-loken en startförmåga som var relativt lik F-lokens. A-loken var klart sämre än A2- och F-loken. Provtåget bestod av 538 ton person- och godsvagnar. A2-loken förbrukade 7% mindre kol än A-loken. Under 80 km/h var A2-loken underlägsna SJ littera B, men över 80 km/h utvecklade A2-loken mer effekt än B-loken. A2-loken var lämpliga att dra snälltåg med upp till 50 axlar och var i användbarhet nästan lika bra som F-loken.

#### BGb-pannorna byts ut
BGb-pannorna kom att behövas till andra ånglok under andra världskriget. SJ lät därför byta ut BGb-pannorna på två A2-lok till dess ursprungliga pannor och ångtrycket sattes ner till 12 kg/cm². Dessa lok blev SJ littera A3.

#### Det sista A2-loket slopas
Det återstående A2-loket, individnummer 1004, slopades år 1969 och skrotning skedde året därpå. Innan avställning hade detta A2-lok gjort sin sista tjänstgöring på just Ostkustbanan, men under SJ:s regi.

## Tekniska specifikationer
Uppgifterna hämtade från Normalspåriga ånglok vid Statens Järnvägar, Statens Järnvägar 1906-1931  samt Illustrerad förteckning över Statens Järnvägars lokomotiv.

- Axelanordning, lok: 2'C
- Axelanordning, tender: 2'2'
- Spårvidd: 1435 mm
- Kopplade hjul Ø: 1880 mm
- Löphjul Ø: 970 mm
- Tenderhjul Ø: 970 mm
- Cylinderantal: 2
- Cylinderdiameter: 500 mm
- Slaglängd: 600 mm
- Rostyta: 2,60 m²
- Eldyta, fyrbox: 12,7 m²
- Eldyta, tuber: 131,5 m²
- Eldyta, total: 144,2 m²
- Överhettningsyta: 50,7 m²
- Ångtryck: 13 kg/cm²
- Materialvikt, lok: 61,5 ton
- Materialvikt, tender: 20,6 ton
- Tjänstevikt, lok: 67,7 ton
- Tjänstevikt, tender: 46,6 ton
- Adhesionsvikt: 47,3 ton
- Skentryck, axel I: 9,8 ton
- Skentryck, axel II: 10,6 ton
- Skentryck, axel III: 15,7 ton
- Skentryck, axel IV: 15,8 ton
- Skentryck, axel V: 15,8 ton
- Kolförråd: 6,0 ton
- Vattenförråd: 20,0 m³
- Hjulbas, lok: 8200 mm
- Hjulbas, tender: 5400 mm
- Hjulbas, lok & tender: 16 200 mm
- Längd över buffertar: 19 525 mm
- Minsta kurvradie, framåt: 150 m
- Minsta kurvradie, back: 180 m
- Dragkraft (0,65 p): 6,75 ton (66,2 kN)
- Största tillåtna hastighet: 90 km/h

Dragkraften har beräknats av Järnvägsstyrelsen med förenklad formel för tvillinglok enligt Lokomotivlära, och speglar dragkraftsutvecklingen vid låga hastigheter. För omräkning till SI-enheter (kN) har konventionsvärdet för tyngdaccelerationen använts, d.v.s. 9,80665 m/s². Teknisk Tidskrift har i ett nummer angett något avvikande uppgifter på tubernas eldyta (132,9 m²), total eldyta (145,6 m²) och överhettningsytan (47 m²).

## Indikerad effekt
Tillämpar man beräkning enligt Lokomotivlära utvecklade A2-loket teoretiskt en indikerad effekt på 1148 ihk vid en normal rostansträngning och vid en gynnsammaste hastighet på 111,0 km/h. Med normal rostansträngning menas en påeldning av 500 kg stenkol per kvadratmeter rostyta och timme, där stenkolets värmevärde är 7000 kcal/kg. Vid denna rostansträngning och full belastning förbrukade A2-loket teoretiskt 1,3 ton kol och 7,8 m³ vatten per timme. Teoretiskt räckte då tenderns kolförråd i 4,6 timmar och vattenförrådet i 2,6 timmar. Den tillförda effekten blir 9,10 miljoner kcal per timme, vilket motsvarar 14390 hk. En hästkraft motsvarar 632,415 kcal/h.
Då A2-lokets största tillåtna hastighet var begränsad till 90 km/h blir den indikerade effekten något lägre där. Avrundat till tre siffors noggrannhet blir den 1120 ihk vid 90 km/h. Det är denna siffra som redovisas i faktarutan. Se tabellen Dragkrafter p.g.a. pannans ångbildningsförmåga nedan.

## Teoretiska dragkrafter vid olika hastigheter
Med indikerad effekt avses den effekt som utvecklas i cylindrarna. Med nyttig effekt och nyttig dragkraft avses den effekt och dragkraft som utvecklas vid drivhjulsperiferin. Tabellerna är beräknade med kalkylprogram och full decimalutveckling, varför manuell kontrollberäkning av tabelldata kan ge små avvikelser.

### Dragkrafter p.g.a. maskinkraften
Tabellen är beräknad enligt Lokomotivlära och gäller vid 75% cylinderfyllning. Uppgifter om A2-lokets maximala cylinderfyllning saknas. Värden i kursiv stil kan ej utvecklas fullt ut då pannans ångbildningsförmåga är begränsande.
| Hastighet (km/h)           | 10,6 | 21,3 | 31,9 | 42,5 | 53,2 |
| Varvtal (varv/s)           | 0,50 | 1,00 | 1,50 | 2,00 | 2,50 |
| Indikerad effekt (ihk)     | 317  | 603  | 838  | 1014 | 1148 |
| Maskineriets verkningsgrad | 0,90 | 0,90 | 0,90 | 0,90 | 0,90 |
| Nyttig effekt (hk)         | 285  | 543  | 754  | 913  | 1033 |
| Nyttig dragkraft (ton)     | 7,25 | 6,89 | 6,38 | 5,80 | 5,25 |

### Dragkrafter p.g.a. pannans ångbildningsförmåga
Tabellen är beräknad enligt Lokomotivlära och gäller vid en normal rostansträngning. Värden i kursiv stil kan ej utvecklas fullt ut då maskinkraften vid 75% cylinderfyllning är begränsande. Effektförhållande och maskineriets verkningsgrad är funktioner av hastighetsförhållandet och kan avläsas grafiskt i Lokomotivlära.
| Hastighet (km/h)           | 22,2  | 33,3  | 44,4  | 55,5  | 66,6  | 77,7  | 88,8  | 99,9  | 111,0 |
| Varvtal (varv/s)           | 1,04  | 1,57  | 2,09  | 2,61  | 3,13  | 3,66  | 4,18  | 4,70  | 5,22  |
| Hastighetsförhållande      | 0,20  | 0,30  | 0,40  | 0,50  | 0,60  | 0,70  | 0,80  | 0,90  | 1,00  |
| Effektförhållande          | 0,617 | 0,710 | 0,792 | 0,857 | 0,907 | 0,947 | 0,975 | 0,993 | 1,000 |
| Indikerad effekt (ihk)     | 709   | 815   | 910   | 984   | 1042  | 1088  | 1120  | 1140  | 1148  |
| Maskineriets verkningsgrad | 0,900 | 0,895 | 0,888 | 0,882 | 0,874 | 0,866 | 0,857 | 0,846 | 0,836 |
| Nyttig effekt (hk)         | 638   | 730   | 808   | 868   | 910   | 942   | 960   | 965   | 960   |
| Nyttig dragkraft (ton)     | 7,75  | 5,92  | 4,91  | 4,22  | 3,69  | 3,27  | 2,92  | 2,61  | 2,34  |

## Teoretisk dragkraftskurva
Dragkraftskurvan är konstruerad med hjälp av data i tabellerna ovan. Vid låga hastigheter (<28 km/h) begränsas dragkraftsutvecklingen av maskinkraften (röd kurva). Vid höga hastigheter (>28 km/h) begränsas dragkraftsutvecklingen av pannans ångbildningsförmåga (svart kurva). Den röda kurvan är extrapolerad till 0 km/h med kvadratisk regression.

Vid det absoluta startögonblicket kunde A2-loket teoretiskt utveckla 7,6 tons dragkraft enligt diagrammet. För detta krävdes en friktionskoefficient på 0,16. Den nominella dragkraften på 6,75 ton krävde en friktionskoefficient på endast 0,14 och kunde utvecklas upp till 23 km/h enligt diagrammet. Under mycket gynnsamma adhesionsförhållanden kan ånglok nå en friktionskoefficient på 0,25 utan att börja slira. Lokomotivlära rekommenderade att inte räkna med friktionskoefficienter högre än 0,20 vid trafikplanering för ånglok i syfte att minska risken för slirning. A2-loket kunde alltså starta med fullt ångpådrag utan större risk för slirning.

## Teoretisk effektkurva
Effektkurvorna är konstruerade med hjälp av data i ovanstående tabeller. Vid drivhjulsperiferin var A2-loken som mest effektiva vid ca 100 km/h enligt diagrammet. Vid en tillförd effekt på 14390 hk (se rubriken "Indikerad effekt" ovan) blir den teoretiska verkningsgraden som bäst 8,0% vid cylindrarna och 6,7% vid drivhjulsperiferin. Generellt kan ånglok högst uppnå 9% verkningsgrad.

## Teoretiska cylinderfyllningar
Tabellen är beräknad enligt Lokomotivlära med hjälp av nyttiga dragkrafter och maskineriets verkningsgrader i ovanstående tabell. Cylinderfyllningarna gäller vid en normal ansträngning. Värden i kursiv stil markerar cylinderfyllningar som överstiger 75%.
| Hastighet (km/h)              | 22,2  | 33,3 | 44,4 | 55,5 | 66,6 | 77,7 | 88,8 | 99,9 | 111,0 |
| Indikerat medeltryck (kg/cm²) | 10,80 | 8,28 | 6,93 | 6,00 | 5,29 | 4,74 | 4,27 | 3,86 | 3,50  |
| Cylinderfyllning (%)          | 80,0  | 49,8 | 37,8 | 30,8 | 26,0 | 22,5 | 19,7 | 17,4 | 15,5  |

Lokomotivlära rekommenderade att aldrig köra överhettade ånglok med cylinderfyllningar under 20%. Ett betydande mottryck uppstår vid mycket låga cylinderfyllningar p.g.a. en lång kompressionsfas som ökar motståndsarbetet i maskinen. Enligt tabellen kunde A2-loket framföras i 90 km/h vid en cylinderfyllning strax under 20%.

## Orientering kring littera
SJ:s litterabeteckningar var tidvis omständlig och förvirrande. Här är en orientering till beteckningar på lok associerade till A2-loken:
De fem ombyggda A-loken från OKB överfördes till SJ i samband med förstatligandet år 1933. Dessa lok blev SJ littera A3. De två A2-lok som återfick sina ursprungliga pannor blev också SJ littera A3 år 1939-40. År 1942 blev dessa sju A3-lok littererade som SJ littera A. De ursprungliga A-loken med två drivaxlar hade slopats under slutet av 1930-talet och litterat var alltså ledigt.
OKB hade två andra ånglok med axelföljden 2'C, OKB littera H. Dessa blev SJ littera OKa vid förstatligandet år 1933. År 1942 blev dessa lok SJ littera A3. Beroende på tidpunkt så refererar alltså A3-loken till två olika konstruktioner.

title: SJ Littera A2

wikitext:
{{Infobox Tåg|namn=SJ littera A2|bild=JvmKAIA08008.jpg|bildtext=''SJ littera A2 nr 1021''
''Järnvägsmuseet KAIA08008''|tillverkningsår=1930|tillverkare = {{Flaggbild|Sverige}} MVAB {{Anmärkning|Två av de ursprungliga A-loken levererades 1907 av MVAB och det tredje 1909 av [[Nohab|Nydqvist & Holm]].{{sfn|Diehl|1973|p=268}}}}|byggt antal=3|axelföljd=2'C—2'2' h2|effekt=1120 ihk|största tillåtna hastighet=90 km/h|startdragkraft=6,75 ton|operatörer = {{Flaggbild|Sverige}} SJ}}

'''SJ littera A2''' var tre ånglok inom [[Statens Järnvägar]] (SJ) med axelföljden 2'C som användes för att dra snälltåg.{{sfn|Diehl|1973|p=37}} Loken var en ombyggnation av SJ [[A-lok (andra serien)|littera A]] från år 1906,{{sfn|Diehl|1973|p=37}} ett snälltågslok med axelföljden 2'B1'.{{sfn|Diehl|1973|p=35}} Ombyggnationen utfördes 1930 av [[Motala Verkstad|Motala Verkstad AB]] (MVAB).{{sfn|Höjer|1930|p=90}}{{sfn|Diehl|1973|p=37}} A2-loken var konstruerade som tenderlok med innerliggande cylindrar och arbetade med överhettad ånga och enkel expansion.

==Historik==
===OKB bygger om A-lok===
Incitamentet till ombyggnationen var att [[Ostkustbanan]] (OKB), en privatjärnväg, hade köpt in fem A-lok från SJ.{{sfn|Diehl|1973|p=36}}{{sfn|Höjer|1930|p=87}} För att kunna köra A-loken i högre hastighet än 50 km/h norr om Sundsvall var man tvungen att minska adhesionsvikten från 30,9 ton till 29,15 ton p.g.a. sämre spåröverbyggnad mellan Sundsvall och Härnösand.{{sfn|Höjer|1930|p=87}} Med den nya adhesionsvikten kunde A-loken köras i max 60 km/h vid denna sträcka.{{sfn|Höjer|1930|p=87}} OKB fick dock problem med A-loken då de ofta kom att slira vid igångsättning av tåg.{{sfn|Höjer|1930|p=87}} Man upptäckte även att loken kunde slira vid höga hastigheter utan att lokpersonalen alltid upptäckte detta.{{sfn|Höjer|1930|p=87}} En bidragande orsak till slirning i höga hastigheter var drivhjulens motvikter som gav upphov till en relativ höjning av centrifugalkraften i relation till den minskade adhesionsvikten.{{sfn|Höjer|1930|p=89}} Droppen kom vintern 1927 då ett tåg med A-lok som dragkraft inte kunde forcera en snödriva.{{sfn|Höjer|1930|p=87}} Loket slirade och blev stående på plats.{{sfn|Höjer|1930|p=87}} OKB bestämde sig för att bygga om A-loken till axelföljden 2'C där alltså den bakre löpaxeln ersattes med en drivaxel.{{sfn|Höjer|1930|p=87}} Resultatet blev ett lok med en ökad adhesionsvikt och där maskinkraften inte begränsades av adhesionen.{{sfn|Höjer|1930|p=89}} Det ombyggda loket kunde starta med fullt ångpådrag utan att börja slira och fick därmed en bättre acceleration i samband med start, vilket var gynnsamt då vissa av OKB:s hållplatser var olämpligt belägna norr om Sundsvall.{{sfn|Höjer|1930|p=89}}

===SJ bygger om A-lok till A2-lok===
SJ tog intryck av OKB och lät då bygga om tre av sina A-lok{{Anmärkning|SJ individnummer 1004, 1007 och 1021.{{sfn|Diehl|1973|p=37}}}} på liknande sätt och dessa littererades A2.{{sfn|Nordenhem|1931|p=89}}{{sfn|Järnvägsstyrelsen|1931|p=446}} Till skillnad från OKB lät SJ byta ut ångpannorna till så kallade BGb-pannor och kunde därmed öka ångtrycket till 13 kg/cm².{{sfn|Nordenhem|1931|p=89}}{{sfn|Järnvägsstyrelsen|1931|p=446}} OKB:s ombyggda lok hade samma ångtryck som A-loken, 12 kg/cm². Det högre trycket gjorde att A2-loken kunde utveckla mer dragkraft och effekt jämfört med OKB:s ombyggda lok.{{sfn|Järnvägsstyrelsen|1931|pp=452-454}} Då A2-loken hade större eldyta, vattenrum och ångrum än A-loken blev de mindre känsliga för hård körning och kunde bibehålla ångtrycket.{{sfn|Nordenhem|1931|p=89}}

====Jämförande testkörningar====
Vid jämförande tester med [[F-lok (ånga)|SJ littera F]] visade A2-loken en startförmåga som var relativt lik F-lokens. A-loken var klart sämre än A2- och F-loken.{{sfn|Nordenhem|1931|p=90}} Provtåget bestod av 538 ton person- och godsvagnar.{{sfn|Nordenhem|1931|p=90}} A2-loken förbrukade 7% mindre kol än A-loken.{{sfn|Nordenhem|1931|p=89}} Under 80 km/h var A2-loken underlägsna [[B-lok (andra serien)|SJ littera B]], men över 80 km/h utvecklade A2-loken mer effekt än B-loken.{{sfn|Nordenhem|1931|p=90}} A2-loken var lämpliga att dra snälltåg med upp till 50 axlar och var i användbarhet nästan lika bra som F-loken.{{sfn|Nordenhem|1931|p=90}}
====BGb-pannorna byts ut====
BGb-pannorna kom att behövas till andra ånglok under andra världskriget.{{sfn|Diehl|1973|p=37}} SJ lät därför byta ut BGb-pannorna på två A2-lok till dess ursprungliga pannor och ångtrycket sattes ner till 12 kg/cm².{{sfn|Diehl|1973|p=37}} Dessa lok blev SJ littera A3.
====Det sista A2-loket slopas====
Det återstående A2-loket, individnummer 1004, slopades år 1969 och skrotning skedde året därpå.{{sfn|Diehl|1973|p=37}} Innan avställning hade detta A2-lok gjort sin sista tjänstgöring på just Ostkustbanan, men under SJ:s regi.{{sfn|Diehl|1973|p=37}}

==Tekniska specifikationer==
Uppgifterna hämtade från ''Normalspåriga ånglok vid Statens Järnvägar'',{{sfn|Diehl|1973|p=37}} ''Statens Järnvägar 1906-1931''{{sfn|Järnvägsstyrelsen|1931|p=448}}  samt ''Illustrerad förteckning över Statens Järnvägars lokomotiv''.{{sfn|Järnvägsstyrelsen|1927|p=5c}}

{{columns-list|colwidth=22em|
* '''Axelanordning, lok:''' 2'C
* '''Axelanordning, tender:''' 2'2'
* '''Spårvidd:''' 1435 mm
* '''Kopplade hjul Ø:''' 1880 mm
* '''Löphjul Ø:''' 970 mm
* '''Tenderhjul Ø:''' 970 mm
* '''Cylinderantal:''' 2
* '''Cylinderdiameter:''' 500 mm
* '''Slaglängd:''' 600 mm
* '''Rostyta:''' 2,60 m²
* '''Eldyta, fyrbox:''' 12,7 m²
* '''Eldyta, tuber:''' 131,5 m²
* '''Eldyta, total:''' 144,2 m²
* '''Överhettningsyta:''' 50,7 m²
* '''Ångtryck:''' 13 kg/cm²
* '''Materialvikt, lok:''' 61,5 ton
* '''Materialvikt, tender:''' 20,6 ton
* '''Tjänstevikt, lok:''' 67,7 ton
* '''Tjänstevikt, tender:''' 46,6 ton
* '''Adhesionsvikt:''' 47,3 ton
* '''Skentryck, axel I:''' 9,8 ton
* '''Skentryck, axel II:''' 10,6 ton
* '''Skentryck, axel III:''' 15,7 ton
* '''Skentryck, axel IV:''' 15,8 ton
* '''Skentryck, axel V:''' 15,8 ton
* '''Kolförråd:''' 6,0 ton
* '''Vattenförråd:''' 20,0 m³
* '''Hjulbas, lok:''' 8200 mm
* '''Hjulbas, tender:''' 5400 mm
* '''Hjulbas, lok & tender:''' 16 200 mm
* '''Längd över buffertar:''' 19 525 mm
* '''Minsta kurvradie, framåt:''' 150 m
* '''Minsta kurvradie, back:''' 180 m
* '''Dragkraft (0,65 p):''' 6,75 ton (66,2 kN)
* '''Största tillåtna hastighet:''' 90 km/h
}}

Dragkraften har beräknats av Järnvägsstyrelsen{{sfn|Järnvägsstyrelsen|1927|p=5c}}{{sfn|Järnvägsstyrelsen|1931|p=448}} med förenklad formel för tvillinglok enligt ''Lokomotivlära'', och speglar dragkraftsutvecklingen vid låga hastigheter.{{sfn|Höjer|1921|loc=Stycke 1247}} För omräkning till SI-enheter (kN) har konventionsvärdet för tyngdaccelerationen använts, d.v.s. 9,80665 m/s².{{sfn|Ohlon|1986|p=106}} ''Teknisk Tidskrift'' har i ett nummer angett något avvikande uppgifter på tubernas eldyta (132,9 m²), total eldyta (145,6 m²) och överhettningsytan (47 m²).{{sfn|Nordenhem|1931|p=89}}

==Indikerad effekt==
Tillämpar man beräkning enligt ''Lokomotivlära'' utvecklade A2-loket teoretiskt en indikerad effekt på 1148 ihk vid en normal rostansträngning och vid en gynnsammaste hastighet på 111,0 km/h.{{sfn|Höjer|1921|loc=Stycke 1251}} Med normal rostansträngning menas en påeldning av 500 kg stenkol per kvadratmeter rostyta och timme, där stenkolets värmevärde är 7000 kcal/kg.{{sfn|Höjer|1921|loc=Stycke 1250}} Vid denna rostansträngning och full belastning förbrukade A2-loket teoretiskt 1,3 ton kol och 7,8 m³ vatten per timme. Teoretiskt räckte då tenderns kolförråd i 4,6 timmar och vattenförrådet i 2,6 timmar. Den tillförda effekten blir 9,10 miljoner kcal per timme, vilket motsvarar 14390 hk. En hästkraft motsvarar 632,415 kcal/h.{{sfn|Ohlon|1986|p=232}}

Då A2-lokets största tillåtna hastighet var begränsad till 90 km/h blir den indikerade effekten något lägre där. Avrundat till tre siffors noggrannhet blir den 1120 ihk vid 90 km/h. Det är denna siffra som redovisas i faktarutan. Se tabellen ''Dragkrafter p.g.a. pannans ångbildningsförmåga'' nedan.

==Teoretiska dragkrafter vid olika hastigheter==
Med indikerad effekt avses den effekt som utvecklas i cylindrarna.{{sfn|Höjer|1921|loc=Stycke 1251}} Med nyttig effekt och nyttig dragkraft avses den effekt och dragkraft som utvecklas vid drivhjulsperiferin.{{sfn|Höjer|1921|loc=Stycke 1251}} Tabellerna är beräknade med kalkylprogram och full decimalutveckling, varför manuell kontrollberäkning av tabelldata kan ge små avvikelser.

===Dragkrafter p.g.a. maskinkraften===
Tabellen är beräknad enligt ''Lokomotivlära'' och gäller vid 75% cylinderfyllning.{{sfn|Höjer|1921|loc=Stycke 1245}} Uppgifter om A2-lokets maximala cylinderfyllning saknas. Värden i kursiv stil kan ej utvecklas fullt ut då pannans ångbildningsförmåga är begränsande.

{| class="wikitable" style="text-align:center;font-size:90%;margin:auto"
|style="text-align:left"|'''Hastighet (km/h)'''||10,6||21,3||31,9||42,5||53,2
|-
|style="text-align:left"|'''Varvtal (varv/s)'''||0,50||1,00||1,50||2,00||2,50
|-
| style="text-align:left"|'''Indikerad effekt (ihk)||317||603||style="color:red"|''838||style="color:red"|''1014||style="color:red"|''1148
|-
|style="text-align:left"|'''Maskineriets verkningsgrad'''||0,90||0,90||0,90||0,90||0,90
|-
|style="text-align:left"|'''Nyttig effekt (hk)'''||285||543||style="color:red"|''754||style="color:red"|''913||style="color:red"|''1033
|-
|style="text-align:left"|'''Nyttig dragkraft (ton)'''||7,25||6,89||style="color:red"|''6,38||style="color:red"|''5,80||style="color:red"|''5,25
|}

===Dragkrafter p.g.a. pannans ångbildningsförmåga===
Tabellen är beräknad enligt ''Lokomotivlära'' och gäller vid en normal rostansträngning.{{sfn|Höjer|1921|loc=Stycke 1255}} Värden i kursiv stil kan ej utvecklas fullt ut då maskinkraften vid 75% cylinderfyllning är begränsande. Effektförhållande och maskineriets verkningsgrad är funktioner av hastighetsförhållandet och kan avläsas grafiskt i ''Lokomotivlära''.{{sfn|Höjer|1921|loc=Bild 640, s. 578}}

{| class="wikitable" style="text-align:center;font-size:90%;margin:auto"
|style="text-align:left"|'''Hastighet (km/h)'''||22,2||33,3||44,4||55,5||66,6||77,7||88,8||99,9||111,0
|-
|style="text-align:left"|'''Varvtal (varv/s)'''||1,04||1,57||2,09||2,61||3,13||3,66||4,18||4,70||5,22
|-
|style="text-align:left"|'''Hastighetsförhållande'''||0,20||0,30||0,40||0,50||0,60||0,70||0,80||0,90||1,00
|-
|style="text-align:left"|'''Effektförhållande'''||0,617||0,710||0,792||0,857||0,907||0,947||0,975||0,993||1,000
|-
|style="text-align:left"|'''Indikerad effekt (ihk)'''||style="color:red"|''709||815||910||984||1042||1088||1120||1140||1148
|-
|style="text-align:left"|'''Maskineriets verkningsgrad'''||0,900||0,895||0,888||0,882||0,874||0,866||0,857||0,846||0,836
|-
|style="text-align:left"|'''Nyttig effekt (hk)||style="color:red"|''638||730||808||868||910||942||960||965||960
|-
|style="text-align:left"|'''Nyttig dragkraft (ton)||style="color:red"|''7,75||5,92||4,91||4,22||3,69||3,27||2,92||2,61||2,34
|}

==Teoretisk dragkraftskurva==
Dragkraftskurvan är konstruerad med hjälp av data i tabellerna ovan. Vid låga hastigheter (<28 km/h) begränsas dragkraftsutvecklingen av maskinkraften (röd kurva). Vid höga hastigheter (>28 km/h) begränsas dragkraftsutvecklingen av pannans ångbildningsförmåga (svart kurva). Den röda kurvan är extrapolerad till 0 km/h med kvadratisk regression.
{{Graph:Chart|width=300|height=300|xAxisTitle=H A S T I G H E T    ( k m / h )|yAxisTitle=D R A G K R A F T    ( t o n )
|type=line
|x=     0, 10.6, 21.3, 22.2, 31.9, 33.3, 42.5, 44.4, 53.2, 55.5, 66.6, 77.7, 88.8, 99.9, 111.0
|y2=     ,     ,     , 7.75,     , 5.92,     , 4.91,     , 4.22, 3.69, 3.27, 2.92, 2.61, 2.34
|y1= 7.61, 7.25, 6.89,     , 6.38,     , 5.80,     , 5.25
|legend=Dragkrafter vid drivhjulsperiferin
|y2Title=p.g.a. pannans ångbildningsförmåga
|y1Title=p.g.a. maskinkraften vid 75% cylinderfyllning
|xGrid=
|yGrid=
|colors=red, black
|interpolate=cardinal
}}
Vid det absoluta startögonblicket kunde A2-loket teoretiskt utveckla 7,6 tons dragkraft enligt diagrammet. För detta krävdes en friktionskoefficient på 0,16.{{sfn|Höjer|1921|loc=Stycke 1242}} Den nominella dragkraften på 6,75 ton krävde en friktionskoefficient på endast 0,14 och kunde utvecklas upp till 23 km/h enligt diagrammet. Under mycket gynnsamma adhesionsförhållanden kan ånglok nå en friktionskoefficient på 0,25 utan att börja slira.{{sfn|Höjer|1921|loc=Stycke 399}} ''Lokomotivlära'' rekommenderade att inte räkna med friktionskoefficienter högre än 0,20 vid trafikplanering för ånglok i syfte att minska risken för slirning.{{sfn|Höjer|1921|loc=Stycke 1257}} A2-loket kunde alltså starta med fullt ångpådrag utan större risk för slirning.{{sfn|Järnvägsstyrelsen|1931|p=446}}

==Teoretisk effektkurva==
Effektkurvorna är konstruerade med hjälp av data i ovanstående tabeller. Vid drivhjulsperiferin var A2-loken som mest effektiva vid ca 100 km/h enligt diagrammet. Vid en tillförd effekt på 14390 hk (se rubriken "Indikerad effekt" ovan) blir den teoretiska verkningsgraden som bäst 8,0% vid cylindrarna och 6,7% vid drivhjulsperiferin. Generellt kan ånglok högst uppnå 9% verkningsgrad.{{sfn|Höjer|1921|loc=Stycke 147}}
{{Graph:Chart|width=300|height=300|xAxisTitle=H A S T I G H E T    ( k m / h )|yAxisTitle=E F F E K T    ( h k )
|type=line
|x=     0, 10.63, 21.26, 33.31, 44.42, 55.52, 66.62, 77.73, 88.83, 99.94, 111.04
|y1=    0,   317,   603,   815,   910,   984,  1042,  1088,  1120,  1140,   1148
|y2=    0,   285,   543,   730,   808,   868,   910,   942,   960,   965,    960
|legend=Effekt
|y2Title=vid drivhjulsperiferin (nyttig effekt)
|y1Title=vid cylindrarna (indikerad effekt)
|colors= grey, black
|xGrid=
|yGrid=
|interpolate=
}}

==Teoretiska cylinderfyllningar==
Tabellen är beräknad enligt ''Lokomotivlära'' med hjälp av nyttiga dragkrafter och maskineriets verkningsgrader i ovanstående tabell.{{sfn|Höjer|1921|loc=Stycke 1245, s. 566}}{{sfn|Höjer|1921|loc=Stycke 1245, s. 569}} Cylinderfyllningarna gäller vid en normal ansträngning.{{sfn|Höjer|1921|loc=Stycke 1245, ss. 568-569}} Värden i kursiv stil markerar cylinderfyllningar som överstiger 75%.
{| class="wikitable" style="text-align:center;font-size:90%;margin:auto"
|style="text-align:left"|'''Hastighet (km/h)'''||22,2||33,3||44,4||55,5||66,6||77,7||88,8||99,9||111,0
|-
|style="text-align:left"|'''Indikerat medeltryck (kg/cm²)'''||style="color:red"|''10,80||8,28||6,93||6,00||5,29||4,74||4,27||3,86||3,50
|-
|style="text-align:left"|'''Cylinderfyllning (%)'''||style="color:red"|''80,0||49,8||37,8||30,8||26,0||22,5||19,7||17,4||15,5
|}
''Lokomotivlära'' rekommenderade att aldrig köra överhettade ånglok med cylinderfyllningar under 20%.{{sfn|Höjer|1921|loc=Stycke 662 och 1093}} Ett betydande mottryck uppstår vid mycket låga cylinderfyllningar p.g.a. en lång kompressionsfas som ökar motståndsarbetet i maskinen.{{sfn|Höjer|1921|loc=Stycke 1088}} Enligt tabellen kunde A2-loket framföras i 90 km/h vid en cylinderfyllning strax under 20%.

==Orientering kring littera==
SJ:s litterabeteckningar var tidvis omständlig och förvirrande. Här är en orientering till beteckningar på lok associerade till A2-loken:

De fem ombyggda A-loken från OKB överfördes till SJ i samband med förstatligandet år 1933.{{sfn|Diehl|1973|p=36}} Dessa lok blev SJ littera A3.{{sfn|Diehl|1973|p=36}} De två A2-lok som återfick sina ursprungliga pannor blev också SJ littera A3 år 1939-40.{{sfn|Diehl|1973|p=36}} År 1942 blev dessa sju A3-lok littererade som SJ littera A.{{sfn|Diehl|1973|p=36}} De ursprungliga A-loken med två drivaxlar hade slopats under slutet av 1930-talet och litterat var alltså ledigt.{{sfn|Diehl|1973|p=35}}

OKB hade två andra ånglok med axelföljden 2'C, [[H/OKa/A3|OKB littera H]].{{sfn|Höjer|1929|pp=127-130}} Dessa blev SJ littera OKa vid förstatligandet år 1933.{{sfn|Diehl|1973|p=38}} År 1942 blev dessa lok SJ littera A3.{{sfn|Diehl|1973|p=38}} Beroende på tidpunkt så refererar alltså A3-loken till två olika konstruktioner.

==Anmärkningar==
{{Anmärkningslista}}

==Referenser==

===Noter===
<references />

===Källor===
*{{bokref |efternamn=Diehl |förnamn=Ulf |författare= |författarlänk= |medförfattare=Fjeld, Ulf; Nilsson, Lennart |redaktör= |övriga= |titel=Normalspåriga ånglok vid Statens Järnvägar |origdatum= |origår= |origmånad= |url= |format= |hämtdatum= |hämtår= |hämtmånad= |upplaga= |utgåva= |serie=Svenska Järnvägsklubbens skriftserie |volym=13 |datum= |år=1973 |månad= |utgivare=Svenska Järnvägsklubben |utgivningsort=Stockholm |språk= |isbn=91-85098-13-2 |oclc= |doi= |libris=7745477 |id= |sid= |kapitel= |kapitelurl= |citat= |ref= }}

*{{bokref |efternamn=Höjer |förnamn=Elis B |författare= |författarlänk= |medförfattare=Granér, GEB |redaktör= |övriga= |titel=Lokomotivlära |origdatum= |origår= |origmånad= |url= |format= |hämtdatum= |hämtår= |hämtmånad= |upplaga=Tredje upplagan |utgåva= |serie= |volym= |datum= |år=1921 |månad= |utgivare=Kungliga Järnvägsstyrelsen |utgivningsort=Stockholm |språk= |isbn= |oclc= |doi= |libris=1485257 |id= |sid= |kapitel= |kapitelurl= |citat= |ref= }}

*{{tidskriftsref |författare= |redaktör=Nordström, HF|rubrik=Ostkustbanans lokomotiv litt. H. |url= |år=1929 |datum=19 oktober 1929 |tidskrift=Teknisk Tidskrift, Mekanik|volym= |utgivningsort= |utgivare=Svenska teknologföreningen |nummer=Häfte 10 |sid=127-130 |hämtdatum= |id= |doi= |issn= |citat= |språk= |förnamn=Elis B |förnamn2= |förnamn3= |förnamn4= |förnamn5= |förnamn6= |förnamn7= |förnamn8= |förnamn9= |efternamn=Höjer |efternamn2= |efternamn3= |efternamn4= |efternamn5= |efternamn6= |efternamn7= |efternamn8= |efternamn9= |författarlänk= |författarlänk2= |författarlänk3= |författarlänk4= |författarlänk5= |författarlänk6= |författarlänk7= |författarlänk8= |författarlänk9= |ref= }}

*{{tidskriftsref |författare= |redaktör=Nordström, HF|rubrik=Ombyggnad av Ostkustbanans lokomotiv litt. A. |url= |år=1930 |datum=19 juli 1930 |tidskrift=Teknisk Tidskrift, Mekanik|volym= |utgivningsort= |utgivare=Svenska teknologföreningen |nummer=Häfte 7 |sid=87-90 |hämtdatum= |id= |doi= |issn= |citat= |språk= |förnamn=Elis B |förnamn2= |förnamn3= |förnamn4= |förnamn5= |förnamn6= |förnamn7= |förnamn8= |förnamn9= |efternamn=Höjer |efternamn2= |efternamn3= |efternamn4= |efternamn5= |efternamn6= |efternamn7= |efternamn8= |efternamn9= |författarlänk= |författarlänk2= |författarlänk3= |författarlänk4= |författarlänk5= |författarlänk6= |författarlänk7= |författarlänk8= |författarlänk9= |ref= }}

*{{bokref |efternamn= |förnamn= |författare= |författarlänk= |medförfattare= |redaktör=Järnvägsstyrelsen |övriga= |titel=Illustrerad förteckning över Statens Järnvägars lokomotiv |origdatum= |origår= |origmånad= |url= |format= |hämtdatum= |hämtår= |hämtmånad= |upplaga= |utgåva=Andra upplagan |serie= |volym=Del I. Ånglokomotiv och tendrar |datum= |år=1927 |månad= |utgivare=Kungliga Järnvägsstyrelsen |utgivningsort=Stockholm |språk= |isbn= |oclc= |doi= |libris= |id= |sid= |kapitel= |kapitelurl= |citat= |ref= }}

*{{bokref |efternamn= |förnamn= |författare= |författarlänk= |medförfattare= |redaktör=Järnvägsstyrelsen |övriga= |titel=Statens Järnvägar 1906-1931 |origdatum= |origår= |origmånad= |url= |format= |hämtdatum= |hämtår= |hämtmånad= |upplaga= |utgåva= |serie= |volym=Andra bandet |datum= |år=1931 |månad= |utgivare=Kungliga Järnvägsstyrelsen |utgivningsort=Stockholm |språk= |isbn= |oclc= |doi= |libris=8198963 |id= |sid= |kapitel=Del IV. Maskintjänsten |kapitelurl= |citat= |ref= }}

*{{tidskriftsref |författare= |redaktör=Nordström, HF |rubrik=Utvecklingen av järnvägarnas rullande materiel under senare år |url= |år=1931 |datum=18 juli 1931 |tidskrift=Teknisk Tidskrift, Mekanik |volym= |utgivningsort= |utgivare=Svenska teknologföreningen |nummer=Häfte 7 |sid=85-91 |hämtdatum= |id= |doi= |issn= |citat= |språk= |förnamn=Hjalmar |förnamn2= |förnamn3= |förnamn4= |förnamn5= |förnamn6= |förnamn7= |förnamn8= |förnamn9= |efternamn=Nordenhem |efternamn2= |efternamn3= |efternamn4= |efternamn5= |efternamn6= |efternamn7= |efternamn8= |efternamn9= |författarlänk= |författarlänk2= |författarlänk3= |författarlänk4= |författarlänk5= |författarlänk6= |författarlänk7= |författarlänk8= |författarlänk9= |ref= }}

*{{bokref |efternamn=Ohlon |förnamn=Rolf |författare= |författarlänk= |medförfattare= |redaktör= |övriga= |titel=Gamla mått och nya |origdatum= |origår= |origmånad= |url= |format= |hämtdatum= |hämtår= |hämtmånad= |upplaga= |utgåva= |serie= |volym= |datum= |år=1986 |månad= |utgivare=Ingenjörsförlaget |utgivningsort=Stockholm |språk= |isbn=91-7284-218-0 |oclc= |doi= |libris=8373476 |id= |sid= |kapitel= |kapitelurl= |citat= |ref= }}
{{Svenska tågtyper}}

[[Kategori:Svenska ånglok]]

Tillverkare: MVAB

Största tillåtna hastighet: 90 km/h

Operatörer: SJ


text:
# Falsoropica javaensis
Falsoropica javaensis är en skalbaggsart som beskrevs av Stefan von Breuning 1982. Falsoropica javaensis ingår i släktet Falsoropica och familjen långhorningar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Falsoropica javaensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|skalbaggs|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Falsoropica javaensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Skalbaggar]]
| ordo = Coleoptera
| familia_sv = [[Långhorningar]]
| familia = Cerambycidae
| genus_sv =
| genus = [[Falsoropica]]
| species_sv =
| species = '''Falsoropica javaensis'''
| taxon = Falsoropica javaensis
| taxon_authority = [[Stefan von Breuning|Breuning]], 1982
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Falsoropica javaensis'''''<ref name = "COL"/> är en [[skalbaggar|skalbaggs]]art som beskrevs av [[Stefan von Breuning]] 1982. ''Falsoropica javaensis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Falsoropica]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[långhorningar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/falsoropica+javaensis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''TITAN: Cerambycidae database''. Tavakilian G., 2009-05-25</ref>
</references>

[[Kategori:Långhorningar]]
[[Kategori:Falsoropica|javaensis]]

title: Systematik

Ordning: Skalbaggar · Coleoptera

Familj: Långhorningar · Cerambycidae

Släkte: Falsoropica

Art: Falsoropica javaensis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Breuning, 1982


text:
# Haplochromis limax
Haplochromis limax är en fiskart som beskrevs av Trewavas, 1933. Haplochromis limax ingår i släktet Haplochromis och familjen Cichlidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Haplochromis limax

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fisk|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Haplochromis limax''
| status = LC
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Strålfeniga fiskar]]
| classis = Actinopterygii
| ordo_sv = [[Abborrartade fiskar]]
| ordo = Perciformes
| familia_sv =
| familia = [[Cichlidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Haplochromis]]
| species_sv =
| species = '''Haplochromis limax'''
| taxon = Haplochromis limax
| taxon_authority = Trewavas, 1933
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| superclassis = Osteichthyes
| superclassis_sv = [[Benfiskar]]
| synonyms = ''Astatotilapia limax'' (Trewavas, 1933)<ref name = "col480199"/>
''Haplochromis elegans'' (non Trewavas, 1933)<ref name = "col480176"/>
''Haplochromis nubilus'' (non Boulenger, 1906)<ref name = "col480176"/>
| status_ref = <ref name = "iucn"/>
}}

'''''Haplochromis limax'''''<ref name = "col480176"/> är en [[fiskar|fisk]]art som beskrevs av Trewavas, 1933. ''Haplochromis limax'' ingår i [[släkte]]t ''[[Haplochromis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Cichlidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> [[IUCN]] kategoriserar arten globalt som [[livskraftig]].<ref name = "iucn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/haplochromis+limax/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col480176">van Oijen, M.J.P., J. Snoeks, P.H. Skelton, C. Maréchal and G.G. Teugels (1991) Haplochromis., p. 100-184. In J. Daget, J.-P. Gosse, G.G. Teugels and D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussels; MRAC, Tervuren; and ORSTOM, Paris. Vol. 4.</ref>
<ref name = "source">''FishBase''. Froese R. & Pauly D. (eds), 2011-06-14</ref>
<ref name = "iucn">{{IUCN2012.2| assessors = | år = 2006| id = 60512| titel = Haplochromis limax| hämtdatum = 2012-10-24}}</ref>
<ref name = "col480199">Baensch, H.A. and R. Riehl (1997) Aquarien Atlas, Band 5., Mergus Verlag, Melle, Germany. 1148 p.</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Haplochromis limax|''Haplochromis limax''}}

[[Kategori:Abborrartade fiskar]]
[[Kategori:Haplochromis|limax]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Överklass: Benfiskar · Osteichthyes

Klass: Strålfeniga fiskar · Actinopterygii

Ordning: Abborrartade fiskar · Perciformes

Familj: Cichlidae

Släkte: Haplochromis

Art: Haplochromis limax

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Haplochromis limax

Auktor: Trewavas, 1933

title: Synonymer

Synonymer: Astatotilapia limax (Trewavas, 1933) · Haplochromis elegans (non Trewavas, 1933) · Haplochromis nubilus (non Boulenger, 1906)


text:
# Cophura powersi
Cophura powersi är en tvåvingeart som beskrevs av Wilcox 1965. Cophura powersi ingår i släktet Cophura och familjen rovflugor.
Artens utbredningsområde är Kalifornien. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Cophura powersi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Cophura powersi''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Rovflugor]]
| familia = Asilidae
| genus_sv =
| genus = [[Cophura]]
| species_sv =
| species = '''Cophura powersi'''
| taxon = Cophura powersi
| taxon_authority = [[Wilcox (auktor)|Wilcox]], 1965
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Cophura powersi'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av [[Wilcox (auktor)|Wilcox]] 1965. ''Cophura powersi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Cophura]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[rovflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Kalifornien]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/cophura+powersi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Rovflugor]]
[[Kategori:Cophura|powersi]]

title: Systematik

Familj: Rovflugor · Asilidae

Släkte: Cophura

Art: Cophura powersi

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Wilcox, 1965


text:
# Gösta Berg-medaljen
Gösta Berg-medaljen delas årligen ut av Kungliga Patriotiska Sällskapet.  Den utdelas till person som gjort framstående insatser inom de områden som Gösta Berg företrädde, nämligen folklivsforskning, kulturminnesvård och nordeuropeisk arkeologi.
Kungliga Patriotiska Sällskapet lät prägla medaljen över sin dåvarande ordförande Gösta Berg att överlämnas till honom på hans 80-årsdag (1983). Medaljen skulle erinra om Gösta Bergs stora insatser på kulturhistoriens område.
Åtsidan av medaljen bär Gösta Bergs drag i profil. Frånsidan är försedd med inskriptionen ”Kungl. Patriotiska Sällskapets hyllning till en livslång gärning i utforskandet av Sveriges andliga och materiella odlings historia”.
Medaljen är i silver med mottagarens namn ingraverat på dess kant.
Medaljen utdelades första gången 1984. Leo Holmberg utformade medaljen.

## Mottagare av Gösta Berg-medaljen
- 1984 Fil dr John Bernström
- 1986 Fil dr Janken Myrdal
- 1987 Professor Nils-Arvid Bringéus
- 1988 Fil dr Bengt af Klintberg
- 1989 Professor Magnus von Platen
- 1990 Professor  Bertil Almgren
- 1991 Professor  Herman Schück
- 1992 Professor  Birgit Arrhenius
- 1994 Professor  Phebe Fjellström
- 1996 Finlands Riksarkivarie Kari Tarkianinen
- 1997 Professor  Evert Baudou
- 1998 Museidirektör Ulf Erik Hagberg
- 2001 Docent Jan-Peder Lamm
- 2003 Fil dr Eva Nordenson
- 2004 Docent Ebbe Schön
- 2005 Docent Elisabet Stavenow-Hidemark
- 2006 Fd riksantikvarie Margareta Biörnstad
- 2007 TV-producent, författare Katarina Dunér
- 2008 Professor Orvar Löfgren
- 2009 Docent Sten Rentzhog
- 2010 Professor Staffan Helmfrid
- 2011 Konsthistoriker Lars Sjöberg[1]
- 2022 Berit Thorburn och Jon Thorburn, Morlanda säteri

## Kungl. Patriotiska Sällskapets övriga medaljer
Företag och organisationer kan i Sällskapets namn belöna medarbetare för Uppskattad Arbetsinsats efter 15, 20 och 25 år, alternativt Betydande Gärning för ideellt arbete. Årligen delas ett 10-tal näringslivsmedaljer ut till företagsledare som driver företaget med starkt ägarinflytande. De hedras för att de under lång tid byggt upp en verksamhet som utvecklar svenskt näringsliv och ger arbetstillfällen. Dessutom finns Trädgårdsmedaljen samt Emmerymedaljen för personer inom sjöfart. Den senare instiftades 1781 av svenske konsuln i Dunkerque J F F Emmery.

title: Gösta Berg-medaljen

wikitext:
'''Gösta Berg-medaljen''' delas årligen ut av [[Kungliga Patriotiska Sällskapet]].  Den utdelas till person som gjort framstående insatser inom de områden som [[Gösta Berg]] företrädde, nämligen [[folklivsforskning]], [[kulturminnesvård]] och nordeuropeisk [[arkeologi]].

[[Kungliga Patriotiska Sällskapet]] lät prägla medaljen över sin dåvarande ordförande Gösta Berg att överlämnas till honom på hans 80-årsdag (1983). Medaljen skulle erinra om Gösta Bergs stora insatser på kulturhistoriens område.

Åtsidan av medaljen bär Gösta Bergs drag i profil. Frånsidan är försedd med inskriptionen ”Kungl. Patriotiska Sällskapets hyllning till en livslång gärning i utforskandet av Sveriges andliga och materiella odlings historia”.

Medaljen är i silver med mottagarens namn ingraverat på dess kant.

Medaljen utdelades första gången 1984. Leo Holmberg utformade medaljen.

== Mottagare av Gösta Berg-medaljen ==
*1984 Fil dr John Bernström
*1986 Fil dr [[Janken Myrdal]]
*1987 Professor [[Nils-Arvid Bringéus]]
*1988 Fil dr [[Bengt af Klintberg]]
*1989 Professor [[Magnus von Platen]]
*1990 Professor  [[Bertil Almgren (arkeolog)|Bertil Almgren]]
*1991 Professor  [[Herman Schück]]
*1992 Professor  [[Birgit Arrhenius]]
*1994 Professor  [[Phebe Fjellström]]
*1996 Finlands Riksarkivarie [[Kari Tarkianinen]]
*1997 Professor  [[Evert Baudou]]
*1998 Museidirektör [[Ulf Erik Hagberg]]
*2001 Docent [[Jan-Peder Lamm]]
*2003 Fil dr [[Eva Nordenson]]
*2004 Docent [[Ebbe Schön]]
*2005 Docent [[Elisabet Stavenow-Hidemark]]
*2006 Fd riksantikvarie [[Margareta Biörnstad]]
*2007 TV-producent, författare [[Katarina Dunér]]
*2008 Professor [[Orvar Löfgren]]
*2009 Docent [[Sten Rentzhog]]
*2010 Professor [[Staffan Helmfrid]]
*2011 Konsthistoriker [[Lars Sjöberg]]<ref>{{webbref|titel=Gösta Berg-medaljen|url=http://kungligapatriotiskasallskapet.se/gosta-berg-medaljen/|utgivare=Kungl. Patriotiska Sällskapet|hämtdatum=3 mars 2016|arkivurl=https://web.archive.org/web/20201021095747/https://kungligapatriotiskasallskapet.se/gosta-berg-medaljen/|arkivdatum=21 oktober 2020}}</ref>
*2022 Berit Thorburn och Jon Thorburn, [[Morlanda säteri]]

== Kungl. Patriotiska Sällskapets övriga medaljer ==
Företag och organisationer kan i Sällskapets namn belöna medarbetare för ''Uppskattad Arbetsinsats'' efter 15, 20 och 25 år, alternativt ''Betydande Gärning'' för ideellt arbete. Årligen delas ett 10-tal näringslivsmedaljer ut till företagsledare som driver företaget med starkt ägarinflytande. De hedras för att de under lång tid byggt upp en verksamhet som utvecklar svenskt näringsliv och ger arbetstillfällen. Dessutom finns ''Trädgårdsmedaljen'' samt ''Emmerymedaljen'' för personer inom sjöfart. Den senare instiftades 1781 av svenske konsuln i Dunkerque J F F Emmery.

== Källor ==
*Kungliga Patriotiska Sällskapets årsredovisning 1983-2009.
*[https://kungligapatriotiskasallskapet.se/gosta-berg-medaljen/ Gösta Berg-medaljen]. Läst 10 november 2023.
<references/>

== Externa länkar ==
*[https://kungligapatriotiskasallskapet.se/gosta-berg-medaljen/ Om Gösta Berg-medaljen på Kungl. Patriotiska Sällskapets webbplats]

[[Kategori:Svenska medaljer]]
[[Kategori:Kungliga Patriotiska Sällskapet]]
[[Kategori:Priser och utmärkelser instiftade 1984]]
[[Kategori:Kulturpriser i Sverige]]


text:
# Phaeomolis unicolor
Phaeomolis unicolor är en fjärilsart som beskrevs av Rothschild 1909. Phaeomolis unicolor ingår i släktet Phaeomolis och familjen björnspinnare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Phaeomolis unicolor

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Phaeomolis unicolor''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Björnspinnare]]
| familia = Arctiidae
| genus_sv =
| genus = [[Phaeomolis]]
| species_sv =
| species = '''Phaeomolis unicolor'''
| taxon = Phaeomolis unicolor
| taxon_authority = [[Rothschild (auktor)|Rothschild]] 1909
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Phaeomolis unicolor'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Rothschild (auktor)|Rothschild]] 1909. ''Phaeomolis unicolor'' ingår i [[släkte]]t ''[[Phaeomolis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[björnspinnare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/phaeomolis+unicolor/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om björnspinnare}}

[[Kategori:Björnspinnare]]
[[Kategori:Phaeomolis|unicolor]]

title: Systematik

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Björnspinnare · Arctiidae

Släkte: Phaeomolis

Art: Phaeomolis unicolor

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Rothschild 1909