text:
# Infanteriet
Infanteriet (I) är ett truppslag inom den svenska armén som har verkat i olika former sedan 1634. Åren 2005–2021 var Livgardet det enda återstående förbandet inom truppslaget, men efter Dalregementets återetablering 2021 och Västernorrlands regementes återetablering 2022 ingår dessa åter i truppslaget.

## Historia
Infanteriet var fram till 2000 det största och äldsta truppslaget inom armén. Enligt 1634 års regeringsform skulle det indelta infanteriet bestå av 20 regementen till fot, varav sju av dessa regementen skulle finnas i Finland. I 1634 års regeringsform fastställdes den svenska regementetsindelningen, där det angavs att armén skulle bestå av 28 regementen till häst och fot, med fördelningen av åtta till häst och 20 till fot, varav sju av dessa regementen skulle finnas i Finland. De indelta och roterande regementena namngavs efter län eller landskap, medan de värvade regementena uppkallades efter sin chef. Regeringsformen angav Upplands regemente som det första i ordningen. Dock blev det ett nummer som aldrig användes, annat än för att ange regementets plats, enligt den då gällande rangordning.
Utöver de indelta regementen tillkom även värvade regementen till fot. Antalet regementen kom att variera under 1700- och 1800-talet och en bit in på 1900-talet, som max fanns det ett 30-tal förband som tillhörde truppslaget. Vid två tillfällen under 1700-talet kom truppslaget att drabbas av två större reduceringar. Dels genom Kapitulationen vid Perevolotjna, men även vid Stenbocks kapitulation vid Tönnigen, då stora delar av den svenska armén gick i fångenskap och regementena fick sättas upp på nytt i Sverige.
Den rangordning som hade fastställts i 1634 års regeringsform började halta och skapa luckor efter freden i Fredrikshamn den 17 september 1809, då Finland tillföll Ryssland och de svenska regementen i Finland upplöstes. Därmed fanns det ett behov med att skapa ett nytt system. Under kronprins Karl Johans tid infördes 1816 ett nytt numreringssystem, där de svenska regementena genom en generalorder den 26 mars 1816 tillfördes ett officiellt ordningsnummer, till exempel № 22 Värmlands regemente. Till grund för numreringen låg inte bara ett regementes status, utan också de svenska landskapens inbördes ordning, samt att Svealand, Götaland och Norrland skulle varvas. De lägsta ordningsnumren tilldelades "liv- och hustrupperna". Dessa nummer hade dock ingenting med rangordningen att göra, vilket bland annat framgår av gamla förteckningar där infanteri- och kavalleriförband är blandade just med hänsyn till rang och värdighet.
Genom 1901 års härordning fastställdes att tillgång till trupp skulle regleras genom allmän värnplikt, vilket bland annat resulterade i att infanteriregementena utökades med en bataljon och kom att omfatta tre infanteribataljoner. I samband med den mobiliseringen som gjordes vid krigsutbrottet 1914 organiserades linjeregementet I 10. I likhet med övriga infanteriregementen skulle också ett reservregemente sättas upp, dock kom dessa aldrig att mobiliseras. Under mellankrigstiden räckte dock inte personalen till för att mobilisera såväl ett linje- som ett reservregemente, varav reservregementena utgick ur organisationen.
I samband med 1914 års härordning justerades 1914 samtliga ordningsnummer inom armén. För till exempel Värmlands regemente innebar det att regementet blev tilldelad beteckningen I 22. Justeringen av beteckningen gjordes för att särskilja regementen och kårer mellan truppslagen. Det med bakgrund till att namn och nummer som till exempel № 3 Livregementets grenadjärkår och № 3 Livregementets husarkår kunde förefalla egendomliga för den som inte kände till att förbanden ifråga tillhörde skilda truppslag.
I och med genomförandet av 1925 års försvarsbeslut bröts väsentliga delar av det tidigare rangordningssystemet sönder, något som även fortsatte med 1936 års försvarsbeslut. Detta skedde genom att truppförband med höga stamnummer flyttades in i låga nummer som blivit vakanta efter avvecklade eller sammanslagna regementen och därvid även fick tillgodoräkna rang i enlighet med platsen i nummerserien.
Vid 1925 års försvarsbeslut reducerades antalet regementen med fem samt att de kvarvarande regementena reducerades till att omfatta max två bataljoner. För arméns del beslöts det att vissa infanteriregementen skulle delas upp i en infanteri- respektive en stridsvagnsbataljon. Genom försvarsbeslutet 1936 beslutades att bataljonerna vid Skaraborgs regemente och Södermanlands regemente (I 10) skulle fördelas till en infanteri- respektive en stridsvagnsbataljon. År 1942 överfördes dessa två regementen till det nybildade truppslaget pansartrupperna. Vid samma tidpunkt kom samtliga infanteriförband att sätta upp ett dubbleringsregemente. Detta gällde dock inte Värmlands regemente, Gotlands infanteriregemente och Norrbottens regemente. År 1943 kom fick infanteriet och kavalleriet gemensam truppslagsinspektör.
Genom försvarsbeslutet 1948 kom arméns och infanteriets fältregementen att omorganiseras till infanteribrigader. Totalt kom 35 infanteribrigader att sättas upp åren 1949–1951, vilka  i viss mån övertog fältregementets namn och numrering. Till exempel fältregementet Livregementets grenadjärer (I 3) blev Livbrigaden (IB 3) och Nerikes regemente (I 33) blev Närkebrigaden (IB 33). Åren 1963–1988 motoriserades tio brigader med banddrivna fordon i högre uträckning mot de övriga brigaderna och antog en brigadorganisation benämnd Norrlandsbrigad. Norrlandsbrigaden var organiserad för klara klimatet och geografin i Norrland på ett bättre sätt än den vanliga infanteribrigaden. De brigader som omorganiserades till Norrlandsbrigad fick ny beteckning, till exempel Norrbottensbrigaden (IB 19) kom att benämnas Norrbottensbrigaden (NB 19).
Infanteriets organisation fortlevde i stort sett intakt fram till försvarsutredning 1988 då det beslutades att samtliga brigader av organisationstypen IB 66 skulle upplösas och utgå. Genom samma försvarsutredningen beslutades även att truppslagsinspektörerna med truppslagsavdelningar vid Arméstaben skulle bilda truppslagscentrum tillsammans med arméns strids- och skjutskolor samt övriga truppslagsskolor. Vid infanteriet och kavalleriet, som hade gemensam truppslagsinspektör, bildades Arméns infanteri- och kavallericentrum.
Reduceringen av truppslaget fortsatte genom försvarsbeslutet 1992, vilket även angav att brigaderna skulle avskiljas från regementena och bilda egna kaderorganiserade förband. År 1995 sammanslogs Arméns infanteri- och kavallericentrum med Arméns pansarcentrum och bildade Arméns brigadcentrum, vilket även resulterade i att infanteriet, kavalleriet och pansartrupperna fick en gemensam truppslagsinspektör.
Efter försvarsbeslutet 1996 omfattade truppslaget nio regementen och sju brigader. Vidare kom arméns samtliga truppslagscentrum att avvecklas och dess uppgifter övertogs av nybildade Armécentrum. Därmed fick samtliga truppslag inom armén en gemensam inspektör benämnd generalinspektör för armén. Genom försvarsbeslutet 2000 reducerades infanteriet så det endast återstod två regementen, vilka i praktiken bestod av flera truppslag. Så praktiken var det endast två infanteribataljoner, Gardesbataljonen och Jämtlands infanteribataljon. Efter försvarsbeslutet 2004 återstod endast Livgardet med Gardesbataljonen inom truppslaget.
Genom försvarsbeslutet 2020 beslutades om en tillväxt av Försvarsmakten, där två infanteriregementen skulle återetableras, Dalregementet i Falun, Västernorrlands regemente i Sollefteå med utbildningsdetachement Jämtlands fältjägarkår i Östersund. Vid planeringen av Försvarsmaktens tillväxt betraktade man att de nya organisationsenheterna ur traditionssynpunkt blev återetableringar. Återetableringen möjliggjordes bland annat av att traditioner vid tidigare nedlagda enheter har förts vidare av andra förband. Vid upprättandet av hemvärnet som stridskraft angavs att traditioner från tidigare regementen kunde föras av hemvärnsbataljonerna, men vid en återetablering skulle återförs dessa till sitt eget regemente. De organisationsenheter som tillkom genom försvarsbeslutet 2020, är en direkt fortsättning av sina föregångare. Förbandens kortbenämningar har bevarats och Försvarsmakten övervägde aldrig att genomföra en revidering av ordningsnumren i likhet med den revidering som genomfördes 1928 i samband med 1925 års försvarsbeslut.

## Ingående enheter
Från och med försvarsbeslutet 2004 omfattas truppslaget endast av en bataljon vid Livgardet. Även om Hemvärnet sedan 2013 består av 40 bataljoner, vilka motsvarar lätta skyttebataljoner, så tillhör de formellt inte infanteriet.

## Tidigare ingående enheter

### 1634
Genom 1634 års regeringsform upptog 20 infanteriregementen. Där 13 regementen skulle sättas upp i Sverige och i Finland (den östra rikshalvan) skulle sju regementen sättas upp i ståndsordning.

1. Upplands regemente
2. Skaraborgs regemente
3. Åbo läns infanteriregemente
4. Södermanlands regemente
5. Kronobergs och Jönköpings regemente [c]
6. Björneborgs regemente
7. Dalregementet
8. Östgöta regemente
9. Tavastehus regemente
10. Hälsinge regemente
11. Älvsborgs regemente
12. Västgöta-Dals regemente
13. Viborgs regemente
14. Savolax regemente
15. Västmanlands regemente
16. Västerbottens regemente
17. Kalmar regemente
18. Nylands regemente
19. Närke-Värmlands regemente
20. Österbottens regemente

### 1700
Inför det stora nordiska kriget mönstrade den svenska armén 22 indelta regementen till fot. Dessa regementen var så kallade landskapsregementen, vilka uppsattes med hjälpa av rotering genom indelningsverket. Vid Kapitulationen vid Perevolotjna samt Stenbocks kapitulation vid Tönnigen föll flertalet av regementen i rysk och dansk fångenskap. En del regementen, som till exempel Jönköpings regemente hade decimerats inför slaget vid Poltava att efter slaget så återstod knappt något alls av regementet. Under det stora nordiska kriget fick flera av regementena sättas upp på nytt mer än en gång. Till exempel som Södermanlands regemente som fick sättas upp på nytt både 1710 och 1714.
1. Upplands regemente   †
2. Skaraborgs regemente
3. Åbo läns infanteriregemente
4. Södermanlands regemente
5. Kronobergs regemente
6. Jönköpings regemente   †
7. Björneborgs regemente
8. Dalregementet
9. Östgöta regemente
10. Tavastehus regemente
11. Hälsinge regemente
12. Älvsborgs regemente
13. Västgöta-Dals regemente
14. Viborgs regemente
15. Savolax regemente
16. Västmanlands regemente
17. Västerbottens regemente
18. Kalmar regemente
19. Nylands regemente
20. Närke-Värmlands regemente
21. Österbottens regemente
22. Jämtlands dragonregemente [d]

### 1810
Efter freden i Fredrikshamn den 17 september 1809 kom de indelta regementen till fot att omfatta 15 regementen, sju regementen i Finland upplöstes.

#### Regementen
1. Upplands regemente
2. Skaraborgs regemente
3. Vakant
4. Södermanlands regemente
5. Kronobergs regemente
6. Jönköpings regemente
7. Vakant
8. Dalregementet
9. Vakant
10. Vakant
11. Hälsinge regemente
12. Älvsborgs regemente
13. Västgöta-Dals regemente
14. Vakant
15. Vakant
16. Västmanlands regemente
17. Västerbottens regemente
18. Kalmar regemente
19. Vakant
20. Närke-Värmlands regemente
21. Vakant
22. Jämtlands infanteriregemente

#### Kungl. Maj:ts Liv- och Hustrupper
Från 1790 bildades gardesregementen, vilka dock i huvudsak var så kallade värvade regementen till fot. Från 1902 kom även dessa att sättas upp genom värnplikt.

1. Svea livgarde
2. Andra gardesregementet
3. Livregementets grenadjärkår
4. Livgrenadjärregementet [e]

### 1816
Den 26 mars 1816 utfärdades en generalorder med att ett nytt nummersystem officiellt infördes i svenska armen. Vidare hade det tillkommit två regementen i Skåne, båda uppsatta 1811 och avsedda att i någon mån fylla tomrummet efter de truppförband som försvunnit genom förlusten av Finland.

1. Svea livgarde
2. Andra livgardet
3. Livregementets grenadjärkår
4. Första livgrenadjärregementet
5. Andra livgrenadjärregementet
6. Västgöta regemente
7. Smålands dragonregementes infanteribataljon
8. Upplands regemente
9. Skaraborgs regemente
10. Södermanlands regemente
11. Kronobergs regemente
12. Jönköpings regemente
13. Dalregementet
14. Hälsinge regemente
15. Älvsborgs regemente
16. Västgöta-Dals regemente
17. Bohusläns regemente
18. Västmanlands regemente
19. Västerbottens regemente
20. Kalmar regemente
21. Närke regemente
22. Värmlands regemente
23. Jämtlands infanteriregemente
24. Norra skånska infanteriregementet
25. Södra skånska infanteriregementet
26. Värmlands fältjägarregemente
27. Gotlands nationalbeväring
28. Hallands läns första infanteribataljon

### 1902
Genom försvarsreformen 1901 fastslogs att infanteriet skulle bestå av 28 regementen. Vidare avvecklades Indelningsverket helt och ersattes med värnplikt.

1. Svea livgarde
2. Göta livgarde
3. Livregementet till fot
4. Första livgrenadjärregementet
5. Andra livgrenadjärregementet
6. Västgöta regemente
7. Karlskrona grenadjärregemente
8. Upplands regemente
9. Skaraborgs regemente
10. Södermanlands regemente
11. Kronobergs regemente
12. Jönköpings regemente
13. Dalregementet
14. Hälsinge regemente
15. Älvsborgs regemente
16. Hallands regemente
17. Bohusläns regemente
18. Västmanlands regemente
19. Norrbottens regemente
20. Västerbottens regemente
21. Kalmar regemente
22. Värmlands regemente
23. Jämtlands fältjägarregemente
24. Norra skånska infanteriregementet
25. Södra skånska infanteriregementet
26. Vaxholms grenadjärregemente
27. Gotlands infanteriregemente
28. Västernorrlands regemente

### 1928
Genom försvarsbeslutet 1925 fastslogs att infanteriet skulle bestå av 22 regementen. Samtidigt fick fem regementen ny beteckning, då de övertog beteckning i en lägre serie från ett regemente som utgått.

1. Svea livgarde
2. Göta livgarde
3. Livregementets grenadjärer
4. Livgrenadjärregementet
5. Jämtlands fältjägarregemente
6. Norra skånska infanteriregementet
7. Södra skånska infanteriregementet
8. Upplands regemente
9. Skaraborgs regemente
10. Södermanlands regemente
11. Kronobergs regemente
12. Jönköpings-Kalmar regemente
13. Dalregementet
14. Hälsinge regemente
15. Älvsborgs regemente
16. Hallands regemente
17. Bohusläns regemente
18. Gotlands infanterikår
19. Norrbottens regemente
20. Västerbottens regemente
21. Västernorrlands regemente
22. Värmlands regemente

### 1942
Genom försvarsbeslutet 1942 fastslogs att infanteriet skulle bestå av 21 regementen. Två regementen Skaraborgs- och Södermanlands regemente överfördes till det nya truppslaget pansartrupperna. Som en del i den svenska beredskapen under andra världskriget kom kvarvarande infanteriregementen i regel att uppsätta ett dubbleringsregemente. Dubbleringsregementet erhöll det ordinarie regementets nummer plus 30, till exempel fick Svea livgardes dubbleringsregemente nummer 31.

#### Regementen
1. Svea livgarde
2. Värmlands regemente
3. Livregementets grenadjärer
4. Livgrenadjärregementet
5. Jämtlands fältjägarregemente
6. Norra skånska infanteriregementet
7. Södra skånska infanteriregementet
8. Upplands regemente
9. Vakant
10. Vakant
11. Kronobergs regemente
12. Jönköpings-Kalmar regemente
13. Dalregementet
14. Hälsinge regemente
15. Älvsborgs regemente
16. Hallands regemente
17. Bohusläns regemente
18. Gotlands infanterikår
19. Norrbottens regemente
20. Västerbottens regemente
21. Västernorrlands regemente

#### Dubbleringsregemente
- 31. Stockholms infanteriregemente
- 32. Vakant
- 33. Nerikes regemente
- 34. Östgöta infanteriregemente
- 35. Härjedalens regemente
- 36. Vakant
- 37. Malmöhus regemente
- 38. Roslagens regemente
- 39. Vakant
- 40. Vakant
- 41. Södra Smålands regemente
- 42. Norra Smålands regemente
- 43. Kopparbergs regemente
- 44. Gästriklands regemente
- 45. Västgöta regemente
- 46. Varbergs regemente
- 47. Göteborgs regemente
- 48. Vakant
- 49. Vakant
- 50. Lapplands regemente
- 51. Ångermanlands regemente

### 1949
Genom försvarsbeslutet 1948 fastslogs att infanteriet skulle bestå av 21 regementen.

#### Regementen
1. Svea livgarde
2. Värmlands regemente
3. Livregementets grenadjärer
4. Livgrenadjärregementet
5. Jämtlands fältjägarregemente
6. Norra skånska infanteriregementet
7. Södra skånska infanteriregementet
8. Upplands regemente
9. Vakant
10. Vakant
11. Kronobergs regemente
12. Jönköpings-Kalmar regemente
13. Dalregementet
14. Hälsinge regemente
15. Älvsborgs regemente
16. Hallands regemente
17. Bohusläns regemente
18. Gotlands infanterikår
19. Norrbottens regemente
20. Västerbottens regemente
21. Västernorrlands regemente

#### Brigader
1. Gula brigaden
2. Värmlandsbrigaden
3. Livbrigaden
4. Grenadjärbrigaden
5. Vakant
6. Vakant
7. Vakant
8. Vakant
9. Vakant
10. Södermanlandsbrigaden [f]
11. Kronobergsbrigaden
12. Jönköpingsbrigaden
13. Dalabrigaden
14. Gästrikebrigaden
15. Västgötabrigaden
16. Hallandsbrigaden
17. Bohusbrigaden
18. Gotlandsbrigaden
19. Norrbottensbrigaden [g]
20. Västerbottensbrigaden
21. Ådalsbrigaden
22. Vakant
23. Vakant
24. Vakant
25. Fältjägarbrigaden
26. Kristianstadsbrigaden [h]
27. Vakant
28. Upplandsbrigaden
29. Vakant
30. Vakant
31. Vakant
32. Vakant
33. Närkebrigaden
34. Östgötabrigaden
35. Härjedalsbrigaden
36. Vakant
37. Skånebrigaden
38. Västmanlandsbrigaden
39. Upplandsbrigaden
40. Vakant
41. Blekingebrigaden
42. Kalmarbrigaden
43. Kopparbergsbrigaden
44. Hälsingebrigaden
45. Älvsborgsbrigaden [i]
46. Västkustbrigaden
47. Göteborgsbrigaden
48. Vakant
49. Vakant
50. Lapplandsbrigaden
51. Ångermanlandsbrigaden

### 1994
Genom försvarsbeslutet 1992 fastslogs att infanteriet skulle bestå av 14 regementen. Vidare fastslogs att avskilja brigaderna från regementena, för att bilda tio kaderorganiserade krigsförband. Norrbottens regemente överfördes till pansartrupperna, men behöll sin beteckning. Försvarsbeslutet var det första försvarsbeslutet som påverkade infanteriet i en större omfattning av truppslaget.

#### Regementen
1. Svea livgarde
2. Värmlands regemente
3. Livregementets grenadjärer
4. Livgrenadjärregementet
5. Jämtlands fältjägarregemente
6. Vakant
7. Vakant
8. Vakant
9. Vakant
10. Vakant
11. Kronobergs regemente
12. Norra Smålands regemente
13. Dalregementet
14. Hälsinge regemente
15. Älvsborgs regemente
16. Hallands regemente
17. Vakant
18. Vakant
19. Vakant
20. Västerbottens regemente
21. Västernorrlands regemente
22. Lapplands jägarregemente

#### Brigader
1. Livgardesbrigaden
2. Värmlandsbrigaden
3. Vakant
4. Livgrenadjärbrigaden
5. Fältjägarbrigaden
6. Vakant
7. Vakant
8. Vakant
9. Vakant
10. Vakant
11. Vakant
12. Smålandsbrigaden
13. Dalabrigaden
14. Vakant
15. Älvsborgsbrigaden
16. Hallandsbrigaden
17. Vakant
18. Vakant
19. Vakant
20. Lapplandsbrigaden
21. Ångermanlandsbrigaden

### 1998
Genom försvarsbeslutet 1996 fastslogs att infanteriet skulle bestå av nio regementen och sju brigader, varav tre var så kallad Norrlandsbrigad.

#### Regementen
1. Svea livgarde
2. Värmlands regemente
3. Livregementets grenadjärer
4. Vakant
5. Vakant
6. Vakant
7. Vakant
8. Vakant
9. Vakant
10. Vakant
11. Vakant
12. Smålands regemente
13. Dalregementet
14. Vakant
15. Vakant
16. Hallands regemente
17. Vakant
18. Vakant
19. Vakant
20. Västerbottens regemente
21. Västernorrlands regemente
22. Lapplands jägarregemente

#### Brigader
1. Livgardesbrigaden
2. Värmlandsbrigaden
3. Vakant
4. Vakant
5. Fältjägarbrigaden
6. Vakant
7. Vakant
8. Vakant
9. Vakant
10. Vakant
11. Vakant
12. Smålandsbrigaden
13. Dalabrigaden
14. Vakant
15. Vakant
16. Hallandsbrigaden
17. Vakant
18. Vakant
19. Vakant
20. Vakant
21. Ångermanlandsbrigaden

### 2000–2004
Genom försvarsbeslutet 2000 fastslogs att infanteriet skulle bestå av två regementen, brigaderna utgick samtidigt som kaderorganiserade krigsförband.
- Livgardet
  - Gardesbataljonen
- Jämtlands fältjägarregemente
  - Jämtlands infanteribataljon

### 2005–2010
- Livgardet
  - Gardesbataljonen

### 2010–2020
- Livgardet
  - 12. motoriserade skyttebataljonen

### 2021–nutid
- Livgardet
  - 12. motoriserade skyttebataljonen
- Dalregementet
- Västernorrlands regemente
  - Jämtlands fältjägarkår

## Inspektörer för infanteriet
Åren 1914–1943 infanteriet en egen truppslagsinspektör, åren 1943–1995 hade infanteriet gemensam inspektör med kavalleriet. Vilken åren 1991–1995 även var förbandschef för Arméns infanteri- och kavallericentrum. Åren 1995–1998 hade infanteriet och kavalleriet gemensam inspektör med  pansartrupperna, vilken även var förbandschef för Brigadcentrum. Från 1998 utgick befattningen truppslagsinspektör, för istället samla alla truppslag inom armén under en gemensam arméinspektör.

- 1914–1919: Generallöjtnant Lars Tingsten
- 1919–1922: Generallöjtnant Erik Bergström
- 1922–1926: Generallöjtnant Pehr Hasselrot
- 1926–1933: Generalmajor Carl A:son Sjögreen
- 1933–1936: Generalmajor Olof Thörnell
- 1936–1942: Generalmajor Martin Hanngren
- 1942–1943: Överste Sven Ryman
- 1943–1944: Överste Sven Ryman
- 1944–1946: Överste Viking Tamm
- 1946–1947: Överste Gunnar Berggren
- 1947–1951: Överste Alf Meyerhöffer
- 1951–1958: Överste Gustaf D:son Aschan
- 1958–1964: Överste Per Lindencrona
- 1964–1971: Överste Olof Rudqvist
- 1971–1972: Överste Iwan Hörnquist
- 1972–1978: Överste 1. Sten Ljungqvist
- 1978–1980: Överste 1. Iwan Hörnquist
- 1980–1984: Överste 1. Lennart Tollerz
- 1984–1991: Överste 1. Leif Kesselmark
- 1991–199?: Överste 1. Markku Sieppi
- 1994–1995: Överste Christer Svensson
- 1995–1997: Överste 1. Alf Sandqvist [j]

title: Infanteriet

wikitext:
{{För|det allmänna begreppet|Infanteri}}
{{Militär enhet
|enhetsnamn                = Infanteriet
(I)
|officielltnamn            = Infanteriet
|grenfärg                  = armé
|bild                      = [[File:Arméns infanteri- och kavallericentrum vapen.svg|180px]]
|bildtext                  = {{blasonering2|namn=Arméns infanteri- och kavallericentrum}}
|datum                     = 1634–
|land                      = [[Sverige]]
|lojalitet                 =
|försvarsgren              = [[Svenska armén|Armén]]
|typ                       = [[Infanteri]]
|roll                      =
|storlek                   =
|föregångare               =
|efterföljare              =
|ingående delar            = [[Livgardet]],
[[Dalregementet]],
{{nowrap|[[Västernorrlands regemente]]}}
|ingående delar beteckning =
|kommando_struktur  = [[Högkvarteret]] {{Anmärkning|Åren 1942–1991 var truppslaget underställt infanteriinspektören vid [[arméstaben (gamla)|arméstaben]]s pansaravdelning, åren 1991–1995 chefen för [[Arméns infanteri- och kavallericentrum]], åren 1995–1997 chefen för åren [[Arméns brigadcentrum]], 1997–2000 chefen för [[Armécentrum]], åren 2000–2005 [[Operativa insatsledningen]].}}
|högkvarter         =
|förläggningsort    = [[Kungsängen]], [[Stockholm]]
|övningsplats       =
|smeknamn           =
|beskyddare         =
|motto              =
|färger             = Gult {{Färgbox|yellow}}
|marsch             =
|maskot             =
|slag               =
|årsdagar           =
|dekorationer       =
|segernamn          =
|webbplats          =

|befälhavare1       = {{nowrap|[[Alf Sandqvist]] {{Anmärkning|Alf Sandqvist var den sista inspektören för truppslaget.}}}}
|titel befälhavare1 = Infanteriinspektör
|befälhavare2       =
|titel befälhavare2 =
|befälhavare3       =
|titel befälhavare3 =
|befälhavare4       =
|titel befälhavare4 =
|framstående_befälhavare            =
|titel framstående_befälhavare      =

|identifikationssymbol              = [[Fil:Naval Ensign of Sweden.svg|100px]]
|identifikationssymbol_beteckning   = Sveriges örlogsflagga
|identifikationssymbol_2            = [[File:AM.090956 (guld).jpg|100px]]
|identifikationssymbol_2_beteckning = Truppslagstecken m/1960 i guld
|identifikationssymbol_3            = [[File:AM.090956 (silver).jpg|100px]]
|identifikationssymbol_3_beteckning = Truppslagstecken m/1960 i silver
|identifikationssymbol_4            = [[File:Baskertecken_för_infanteriet_AM.088399.jpg|100px]]
|identifikationssymbol_4_beteckning = Baskertecken för infanteriet m/02 Inf
}}
'''Infanteriet (I)''' är ett [[truppslag]] inom den [[svenska armén]] som har verkat i olika former sedan 1634. Åren 2005–2021 var [[Livgardet]] det enda återstående förbandet inom truppslaget, men efter [[Dalregementet]]s återetablering 2021 och [[Västernorrlands regemente]]s återetablering 2022 ingår dessa åter i truppslaget.

==Historia==
Infanteriet var fram till 2000 det största och äldsta truppslaget inom armén. Enligt [[1634 års regeringsform]] skulle det indelta infanteriet bestå av 20 regementen till fot, varav sju av dessa regementen skulle finnas i Finland. I [[1634 års regeringsform]] fastställdes den svenska regementetsindelningen, där det angavs att armén skulle bestå av 28 regementen till häst och fot, med fördelningen av åtta till häst och 20 till fot, varav sju av dessa regementen skulle finnas i Finland. De [[Indelta armén|indelta och roterande regementena]] namngavs efter län eller landskap, medan de [[Värvade armén|värvade regementena]] uppkallades efter sin chef. Regeringsformen angav Upplands regemente som det första i ordningen. Dock blev det ett nummer som aldrig användes, annat än för att ange regementets plats, enligt den då gällande rangordning.<ref name="Björkenstam (1994), s. 10-11">Björkenstam (1994), s. 10-11</ref>

Utöver de indelta regementen tillkom även värvade regementen till fot. Antalet regementen kom att variera under 1700- och 1800-talet och en bit in på 1900-talet, som max fanns det ett 30-tal förband som tillhörde truppslaget. Vid två tillfällen under 1700-talet kom truppslaget att drabbas av två större reduceringar. Dels genom [[Kapitulationen vid Perevolotjna]], men även vid [[Belägringen av Tönning|Stenbocks kapitulation vid Tönnigen]], då stora delar av den svenska armén gick i fångenskap och regementena fick sättas upp på nytt i Sverige.

Den rangordning som hade fastställts i 1634 års regeringsform började halta och skapa luckor efter [[freden i Fredrikshamn]] den 17 september 1809, då [[Finland]] tillföll [[Ryssland]] och de svenska regementen i Finland upplöstes. Därmed fanns det ett behov med att skapa ett nytt system. Under kronprins [[Karl XIV Johan|Karl Johan]]s tid infördes 1816 ett nytt numreringssystem, där de svenska regementena genom en generalorder den 26 mars 1816 tillfördes ett officiellt ordningsnummer, till exempel № 22 [[Värmlands regemente]].<ref>von Konow (1987), s. 19</ref> Till grund för numreringen låg inte bara ett regementes status, utan också de svenska landskapens inbördes ordning, samt att Svealand, Götaland och Norrland skulle varvas. De lägsta ordningsnumren tilldelades "[[Kungl. Maj:ts Liv- och Hustrupper|liv- och hustrupperna]]". Dessa nummer hade dock ingenting med rangordningen att göra, vilket bland annat framgår av gamla förteckningar där infanteri- och kavalleriförband är blandade just med hänsyn till rang och värdighet.<ref>Björkenstam (1994), s. 10-11</ref>

Genom 1901 års härordning fastställdes att tillgång till trupp skulle regleras genom allmän värnplikt, vilket bland annat resulterade i att infanteriregementena utökades med en bataljon och kom att omfatta tre infanteribataljoner. I samband med den mobiliseringen som gjordes vid krigsutbrottet 1914 organiserades linjeregementet I 10. I likhet med övriga infanteriregementen skulle också ett reservregemente sättas upp, dock kom dessa aldrig att mobiliseras. Under mellankrigstiden räckte dock inte personalen till för att mobilisera såväl ett linje- som ett reservregemente, varav reservregementena utgick ur organisationen.

I samband med [[1914 års härordning]] justerades 1914 samtliga ordningsnummer inom armén. För till exempel Värmlands regemente innebar det att regementet blev tilldelad beteckningen I 22. Justeringen av beteckningen gjordes för att särskilja regementen och kårer mellan truppslagen. Det med bakgrund till att namn och nummer som till exempel № 3 [[Livregementets grenadjärkår]] och № 3 Livregementets husarkår kunde förefalla egendomliga för den som inte kände till att förbanden ifråga tillhörde skilda truppslag.<ref>von Konow (1987), s. 18</ref><ref>Björck (1996), s. 301</ref>

I och med genomförandet av 1925 års försvarsbeslut bröts väsentliga delar av det tidigare rangordningssystemet sönder, något som även fortsatte med [[försvarsbeslutet 1936|1936 års försvarsbeslut]]. Detta skedde genom att truppförband med höga stamnummer flyttades in i låga nummer som blivit vakanta efter avvecklade eller sammanslagna regementen och därvid även fick tillgodoräkna rang i enlighet med platsen i nummerserien.<ref>von Konow (1987), s. 31</ref>

Vid 1925 års försvarsbeslut reducerades antalet regementen med fem samt att de kvarvarande regementena reducerades till att omfatta max två bataljoner. För arméns del beslöts det att vissa infanteriregementen skulle delas upp i en infanteri- respektive en stridsvagnsbataljon. Genom [[försvarsbeslutet 1936]] beslutades att bataljonerna vid [[Skaraborgs regemente (infanteri)|Skaraborgs regemente]] och [[Södermanlands regemente (infanteri)|Södermanlands regemente]] (I 10) skulle fördelas till en infanteri- respektive en stridsvagnsbataljon. År 1942 överfördes dessa två regementen till det nybildade truppslaget [[pansartrupperna]]. Vid samma tidpunkt kom samtliga infanteriförband att sätta upp ett [[dubbleringsregemente]]. Detta gällde dock inte Värmlands regemente, Gotlands infanteriregemente och Norrbottens regemente. År 1943 kom fick infanteriet och kavalleriet gemensam truppslagsinspektör.

Genom [[försvarsbeslutet 1948]] kom arméns och infanteriets fältregementen att omorganiseras till [[infanteribrigader]]. Totalt kom 35 [[infanteribrigad]]er att sättas upp åren 1949–1951, vilka  i viss mån övertog fältregementets namn och numrering. Till exempel fältregementet Livregementets grenadjärer (I 3) blev [[Livbrigaden]] (IB 3) och Nerikes regemente (I 33) blev [[Närkebrigaden]] (IB 33). Åren 1963–1988 motoriserades tio brigader med banddrivna fordon i högre uträckning mot de övriga brigaderna och antog en brigadorganisation benämnd Norrlandsbrigad. Norrlandsbrigaden var organiserad för klara klimatet och geografin i Norrland på ett bättre sätt än den vanliga infanteribrigaden. De brigader som omorganiserades till Norrlandsbrigad fick ny beteckning, till exempel Norrbottensbrigaden (IB 19) kom att benämnas Norrbottensbrigaden (NB 19).

Infanteriets organisation fortlevde i stort sett intakt fram till [[försvarsutredning 1988]] då det beslutades att samtliga brigader av organisationstypen IB 66 skulle upplösas och utgå. Genom samma försvarsutredningen beslutades även att truppslagsinspektörerna med truppslagsavdelningar vid [[Arméstaben (gamla)|Arméstaben]] skulle bilda truppslagscentrum tillsammans med arméns strids- och skjutskolor samt övriga truppslagsskolor. Vid infanteriet och kavalleriet, som hade gemensam truppslagsinspektör, bildades [[Arméns infanteri- och kavallericentrum]].

Reduceringen av truppslaget fortsatte genom [[försvarsbeslutet 1992]], vilket även angav att brigaderna skulle avskiljas från regementena och bilda egna kaderorganiserade förband. År 1995 sammanslogs Arméns infanteri- och kavallericentrum med [[Arméns pansarcentrum]] och bildade [[Arméns brigadcentrum]], vilket även resulterade i att infanteriet, kavalleriet och pansartrupperna fick en gemensam truppslagsinspektör.

Efter [[försvarsbeslutet 1996]] omfattade truppslaget nio regementen och sju brigader. Vidare kom arméns samtliga truppslagscentrum att avvecklas och dess uppgifter övertogs av nybildade [[Armécentrum]]. Därmed fick samtliga truppslag inom armén en gemensam inspektör benämnd generalinspektör för armén. Genom [[försvarsbeslutet 2000]] reducerades infanteriet så det endast återstod två regementen, vilka i praktiken bestod av flera truppslag. Så praktiken var det endast två infanteribataljoner, Gardesbataljonen och Jämtlands infanteribataljon. Efter [[försvarsbeslutet 2004]] återstod endast Livgardet med Gardesbataljonen inom truppslaget.

Genom [[försvarsbeslutet 2020]] beslutades om en tillväxt av Försvarsmakten, där två infanteriregementen skulle återetableras, [[Dalregementet]] i Falun, [[Västernorrlands regemente]] i Sollefteå med utbildningsdetachement [[Jämtlands fältjägarkår]] i Östersund. Vid planeringen av Försvarsmaktens tillväxt betraktade man att de nya organisationsenheterna ur traditionssynpunkt blev återetableringar. Återetableringen möjliggjordes bland annat av att traditioner vid tidigare nedlagda enheter har förts vidare av andra förband. Vid upprättandet av hemvärnet som stridskraft angavs att traditioner från tidigare regementen kunde föras av hemvärnsbataljonerna, men vid en återetablering skulle återförs dessa till sitt eget regemente. De organisationsenheter som tillkom genom försvarsbeslutet 2020, är en direkt fortsättning av sina föregångare. Förbandens kortbenämningar har bevarats och Försvarsmakten övervägde aldrig att genomföra en revidering av ordningsnumren i likhet med den revidering som genomfördes 1928 i samband med 1925 års försvarsbeslut.<ref>{{webbref |url=https://www.forsvarsmakten.se/siteassets/3-aktuellt/forsvarets-forum/2021/forum_2104_webb_lowres.pdf |titel=Traditioner för tillväxt |hämtdatum=7 november 2021 |sid= 73 |verk=forsvarsmakten.se}}</ref>

==Ingående enheter==
Från och med [[försvarsbeslutet 2004]] omfattas truppslaget endast av en bataljon vid [[Livgardet]]. Även om [[Hemvärnet]] sedan 2013 består av 40 bataljoner, vilka motsvarar lätta skyttebataljoner, så tillhör de formellt inte infanteriet.

==Tidigare ingående enheter==
===1634===
Genom [[1634 års regeringsform]] upptog 20 infanteriregementen. Där 13 regementen skulle sättas upp i Sverige och i Finland (den östra rikshalvan) skulle sju regementen sättas upp i ståndsordning.<ref>Nelsson (1993), s. 32</ref>
{{Kolumner|antal=3}}
# [[Upplands regemente (infanteri)|Upplands regemente]]
# [[Skaraborgs regemente (infanteri)|Skaraborgs regemente]]
# [[Åbo läns infanteriregemente]]
# [[Södermanlands regemente (infanteri)|Södermanlands regemente]]
# [[Kronobergs regemente|Kronobergs]] och [[Jönköpings regemente]] {{Anmärkning|Regementena skulle bilda Smålands regemente, men det regementet bildades aldrig och istället behölls Kronobergs regemente och Jönköpings regemente separata.}}
# [[Björneborgs regemente]]
# [[Dalregementet]]
# [[Östgöta infanteriregemente|Östgöta regemente]]
# [[Tavastehus regemente]]
# [[Hälsinge regemente]]
# [[Älvsborgs regemente]]
# [[Västgöta-Dals regemente]]
# [[Viborgs läns infanteriregemente|Viborgs regemente]]
# [[Savolax regemente]]
# [[Västmanlands regemente (gamla)|Västmanlands regemente]]
# [[Västerbottens regemente]]
# [[Kalmar regemente (gamla)|Kalmar regemente]]
# [[Nylands infanteriregemente|Nylands regemente]]
# [[Närke-Värmlands regemente]]
# [[Österbottens regemente]]
{{Kolumner-slut}}

===1700===
Inför det [[stora nordiska kriget]] mönstrade den svenska armén 22 indelta regementen till fot. Dessa regementen var så kallade landskapsregementen, vilka uppsattes med hjälpa av [[rotering]] genom [[indelningsverket]]. Vid [[Kapitulationen vid Perevolotjna]] samt [[Belägringen av Tönning|Stenbocks kapitulation vid Tönnigen]] föll flertalet av regementen i rysk och dansk fångenskap. En del regementen, som till exempel [[Jönköpings regemente]] hade decimerats inför [[slaget vid Poltava]] att efter slaget så återstod knappt något alls av regementet. Under det stora nordiska kriget fick flera av regementena sättas upp på nytt mer än en gång. Till exempel som [[Södermanlands regemente (infanteri)|Södermanlands regemente]] som fick sättas upp på nytt både 1710 och 1714.<ref>Kjellander (2003), s. 346</ref>

{{Kolumner|antal=3}}
# [[Upplands regemente (infanteri)|Upplands regemente]] {{KIA}}
# [[Skaraborgs regemente (infanteri)|Skaraborgs regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Åbo läns infanteriregemente]]
# [[Södermanlands regemente (infanteri)|Södermanlands regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Kronobergs regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Jönköpings regemente]] {{KIA}}
# [[Björneborgs regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Dalregementet]] {{Kapitulering}}
# [[Östgöta infanteriregemente|Östgöta regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Tavastehus regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Hälsinge regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Älvsborgs regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Västgöta-Dals regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Viborgs läns infanteriregemente|Viborgs regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Savolax regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Västmanlands regemente (gamla)|Västmanlands regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Västerbottens regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Kalmar regemente (gamla)|Kalmar regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Nylands infanteriregemente|Nylands regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Närke-Värmlands regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Österbottens regemente]] {{Kapitulering}}
# [[Jämtlands fältjägarregemente|Jämtlands dragonregemente]] {{Anmärkning|Var till stora delar ett infanteriregemente, men hade krigsåren 1700-1713 två kompanier beridna dragoner enligt Kungligt beslut 1699.}}
{{Kolumner-slut}}

===1810===
Efter freden i Fredrikshamn den 17 september 1809 kom de indelta regementen till fot att omfatta 15 regementen, sju regementen i Finland upplöstes.<ref>Kjellander (2003), s. 350</ref>

====Regementen====
{{Kolumner|antal=3}}
# [[Upplands regemente (infanteri)|Upplands regemente]]
# [[Skaraborgs regemente (infanteri)|Skaraborgs regemente]]
# Vakant
# [[Södermanlands regemente (infanteri)|Södermanlands regemente]]
# [[Kronobergs regemente]]
#[[Jönköpings regemente]]
# Vakant
# [[Dalregementet]]
# Vakant
# Vakant
# [[Hälsinge regemente]]
# [[Älvsborgs regemente]]
# [[Västgöta-Dals regemente]]
# Vakant
# Vakant
# [[Västmanlands regemente (gamla)|Västmanlands regemente]]
# [[Västerbottens regemente]]
# [[Kalmar regemente (gamla)|Kalmar regemente]]
# Vakant
# [[Närke-Värmlands regemente]]
# Vakant
# [[Jämtlands fältjägarregemente|Jämtlands infanteriregemente]]
{{Kolumner-slut}}

====Kungl. Maj:ts Liv- och Hustrupper====
Från 1790 bildades gardesregementen, vilka dock i huvudsak var så kallade värvade regementen till fot. Från 1902 kom även dessa att sättas upp genom värnplikt.
{{Kolumner|antal=3}}
# [[Svea livgarde]]
# [[Göta livgarde (infanteri)|Andra gardesregementet]]
# [[Livregementets grenadjärkår]]
# [[Livgrenadjärregementet (det äldre)|Livgrenadjärregementet]] {{Anmärkning|Bildades 1791 genom sammanslagning av [[Östgöta infanteriregemente]] och [[Östgöta kavalleriregemente]].}}
{{Kolumner-slut}}

===1816===
Den 26 mars 1816 utfärdades en generalorder med att ett nytt nummersystem officiellt infördes i svenska armen. Vidare hade det tillkommit två regementen i Skåne, båda uppsatta 1811 och avsedda att i någon mån fylla tomrummet efter de truppförband som försvunnit genom förlusten av Finland.
{{Kolumner|antal=3}}
#[[Svea livgarde]]
#[[Andra livgardet]]
#[[Livregementets grenadjärkår]]
#[[Första livgrenadjärregementet]]
#[[Andra livgrenadjärregementet]]
#[[Västgöta regemente]]
#[[Smålands dragonregementes infanteribataljon]]
#[[Upplands regemente (infanteri)|Upplands regemente]]
#[[Skaraborgs regemente (infanteri)|Skaraborgs regemente]]
#[[Södermanlands regemente (infanteri)|Södermanlands regemente]]
#[[Kronobergs regemente]]
#[[Jönköpings regemente]]
#[[Dalregementet]]
#[[Hälsinge regemente]]
#[[Älvsborgs regemente]]
#[[Västgöta-Dals regemente]]
#[[Bohusläns regemente]]
#[[Västmanlands regemente (gamla)|Västmanlands regemente]]
#[[Västerbottens regemente]]
#[[Kalmar regemente (gamla)|Kalmar regemente]]
#[[Närke regemente]]
#[[Värmlands regemente]]
#[[Jämtlands infanteriregemente]]
#[[Norra skånska infanteriregementet]]
#[[Södra skånska infanteriregementet]]
#[[Värmlands fältjägarregemente]]
#[[Gotlands nationalbeväring]]
#[[Hallands läns första infanteribataljon]]
{{Kolumner-slut}}

===1902===
Genom [[försvarsreformen 1901]] fastslogs att infanteriet skulle bestå av 28 regementen. Vidare avvecklades [[Indelningsverket]] helt och ersattes med [[Värnplikt i Sverige|värnplikt]].<ref>Kjellander (2003), s. 351</ref>
{{Kolumner|antal=3}}
# [[Svea livgarde]]
# [[Göta livgarde (infanteri)|Göta livgarde]]
# [[Livregementet till fot]]
# [[Första livgrenadjärregementet]]
# [[Andra livgrenadjärregementet]]
# [[Västgöta regemente]]
# [[Karlskrona grenadjärregemente]]
# [[Upplands regemente (infanteri)|Upplands regemente]]
# [[Skaraborgs regemente (infanteri)|Skaraborgs regemente]]
# [[Södermanlands regemente (infanteri)|Södermanlands regemente]]
# [[Kronobergs regemente]]
# [[Jönköpings regemente]]
# [[Dalregementet]]
# [[Hälsinge regemente]]
# [[Älvsborgs regemente]]
# [[Hallands regemente]]
# [[Bohusläns regemente]]
# [[Västmanlands regemente (gamla)|Västmanlands regemente]]
# [[Norrbottens regemente]]
# [[Västerbottens regemente]]
# [[Kalmar regemente (gamla)|Kalmar regemente]]
# [[Värmlands regemente]]
# [[Jämtlands fältjägarregemente]]
# [[Norra skånska infanteriregementet]]
# [[Södra skånska infanteriregementet]]
# [[Vaxholms grenadjärregemente]]
# [[Gotlands infanteriregemente]]
# [[Västernorrlands regemente]]
{{Kolumner-slut}}

===1928===
Genom [[försvarsbeslutet 1925]] fastslogs att infanteriet skulle bestå av 22 regementen. Samtidigt fick fem regementen ny beteckning, då de övertog beteckning i en lägre serie från ett regemente som utgått.<ref>Kjellander (2003), s. 352</ref>
{{Kolumner|antal=3}}
# [[Svea livgarde]]
# [[Göta livgarde (infanteri)|Göta livgarde]]
# [[Livregementets grenadjärer]]
# [[Livgrenadjärregementet (det yngre)|Livgrenadjärregementet]]
# [[Jämtlands fältjägarregemente]]
# [[Norra skånska infanteriregementet]]
# [[Södra skånska infanteriregementet]]
# [[Upplands regemente (infanteri)|Upplands regemente]]
# [[Skaraborgs regemente (infanteri)|Skaraborgs regemente]]
# [[Södermanlands regemente (infanteri)|Södermanlands regemente]]
# [[Kronobergs regemente]]
# [[Jönköpings-Kalmar regemente]]
# [[Dalregementet]]
# [[Hälsinge regemente]]
# [[Älvsborgs regemente]]
# [[Hallands regemente]]
# [[Bohusläns regemente]]
# [[Gotlands infanterikår]]
# [[Norrbottens regemente]]
# [[Västerbottens regemente]]
# [[Västernorrlands regemente]]
# [[Värmlands regemente]]
{{Kolumner-slut}}

===1942===
Genom [[försvarsbeslutet 1942]] fastslogs att infanteriet skulle bestå av 21 regementen. Två regementen Skaraborgs- och Södermanlands regemente överfördes till det nya truppslaget pansartrupperna. Som en del i den svenska beredskapen under [[andra världskriget]] kom kvarvarande infanteriregementen i regel att uppsätta ett [[dubbleringsregemente]]. Dubbleringsregementet erhöll det ordinarie regementets nummer plus 30, till exempel fick Svea livgardes dubbleringsregemente nummer 31.

====Regementen====
{{Kolumner|antal=3}}
# [[Svea livgarde]]
# [[Värmlands regemente]]
# [[Livregementets grenadjärer]]
# [[Livgrenadjärregementet (det yngre)|Livgrenadjärregementet]]
# [[Jämtlands fältjägarregemente]]
# [[Norra skånska infanteriregementet]]
# [[Södra skånska infanteriregementet]]
# [[Upplands regemente (infanteri)|Upplands regemente]]
# Vakant
# Vakant
# [[Kronobergs regemente]]
# [[Jönköpings-Kalmar regemente]]
# [[Dalregementet]]
# [[Hälsinge regemente]]
# [[Älvsborgs regemente]]
# [[Hallands regemente]]
# [[Bohusläns regemente]]
# [[Gotlands infanterikår]]
# [[Norrbottens regemente]]
# [[Västerbottens regemente]]
# [[Västernorrlands regemente]]
{{Kolumner-slut}}

====Dubbleringsregemente====
{{Kolumner|antal=3}}
*31. [[Stockholms infanteriregemente]]
*32. Vakant
*33. [[Nerikes regemente]]
*34. [[Östgöta infanteriregemente]]
*35. [[Härjedalens regemente]]
*36. Vakant
*37. [[Malmöhus regemente]]
*38. [[Roslagens regemente]]
*39. Vakant
*40. Vakant
*41. [[Södra Smålands regemente]]
*42. [[Norra Smålands regemente]]
*43. [[Kopparbergs regemente]]
*44. [[Gästriklands regemente]]
*45. [[Västgöta regemente]]
*46. [[Varbergs regemente]]
*47. [[Göteborgs regemente]]
*48. Vakant
*49. Vakant
*50. [[Lapplands regemente]]
*51. [[Ångermanlands regemente]]
{{Kolumner-slut}}

===1949===
Genom [[försvarsbeslutet 1948]] fastslogs att infanteriet skulle bestå av 21 regementen.

====Regementen====
{{Kolumner|antal=3}}
# [[Svea livgarde]]
# [[Värmlands regemente]]
# [[Livregementets grenadjärer]]
# [[Livgrenadjärregementet (det yngre)|Livgrenadjärregementet]]
# [[Jämtlands fältjägarregemente]]
# [[Norra skånska infanteriregementet]]
# [[Södra skånska infanteriregementet]]
# [[Upplands regemente (infanteri)|Upplands regemente]]
# Vakant
# Vakant
# [[Kronobergs regemente]]
# [[Jönköpings-Kalmar regemente]]
# [[Dalregementet]]
# [[Hälsinge regemente]]
# [[Älvsborgs regemente]]
# [[Hallands regemente]]
# [[Bohusläns regemente]]
# [[Gotlands infanterikår]]
# [[Norrbottens regemente]]
# [[Västerbottens regemente]]
# [[Västernorrlands regemente]]
{{Kolumner-slut}}

====Brigader====
{{Kolumner|antal=3}}
# [[Gula brigaden (1949–1985)|Gula brigaden]]
# [[Värmlandsbrigaden]]
# [[Livbrigaden]]
# [[Grenadjärbrigaden]]
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# [[Södermanlandsbrigaden]] {{Anmärkning|Var organiserad som infanteri åren 1957–1963.}}
# [[Kronobergsbrigaden]]
# [[Jönköpingsbrigaden]]
# [[Dalabrigaden]]
# [[Gästrikebrigaden]]
# [[Västgötabrigaden]]
# [[Hallandsbrigaden (1949–1958)|Hallandsbrigaden]]
# [[Bohusbrigaden]]
# [[Gotlandsbrigaden]]
# [[Norrbottensbrigaden]] {{Anmärkning|Omorganiserades till pansar år 1994.}}
# [[Västerbottensbrigaden]]
# [[Ådalsbrigaden]]
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# [[Fältjägarbrigaden (1949–1958)|Fältjägarbrigaden]]
# [[Kristianstadsbrigaden]] {{Anmärkning|Omorganiserades till pansar år 1963.}}
# Vakant
# [[Upplandsbrigaden (1949–1957)|Upplandsbrigaden]]
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# [[Närkebrigaden]]
# [[Östgötabrigaden]]
# [[Härjedalsbrigaden]]
# Vakant
# [[Skånebrigaden]]
# [[Västmanlandsbrigaden]]
# [[Livgardesbrigaden (den yngre)|Upplandsbrigaden]]
# Vakant
# [[Blekingebrigaden]]
# [[Kalmarbrigaden]]
# [[Kopparbergsbrigaden]]
# [[Hälsingebrigaden]]
# [[Älvsborgsbrigaden]] {{Anmärkning|Var organiserad som pansar åren 1949–1969.}}
# [[Västkustbrigaden]]
# [[Göteborgsbrigaden]]
# Vakant
# Vakant
# [[Lapplandsbrigaden]]
# [[Ångermanlandsbrigaden]]
{{Kolumner-slut}}

===1994===
Genom [[försvarsbeslutet 1992]] fastslogs att infanteriet skulle bestå av 14 regementen. Vidare fastslogs att avskilja brigaderna från regementena, för att bilda tio kaderorganiserade krigsförband. [[Norrbottens regemente]] överfördes till [[pansartrupperna]], men behöll sin beteckning. Försvarsbeslutet var det första försvarsbeslutet som påverkade infanteriet i en större omfattning av truppslaget.

====Regementen====
{{Kolumner|antal=3}}
# [[Svea livgarde]]
# [[Värmlands regemente]]
# [[Livregementets grenadjärer]]
# [[Livgrenadjärregementet (det yngre)|Livgrenadjärregementet]]
# [[Jämtlands fältjägarregemente]]
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# [[Kronobergs regemente]]
# [[Norra Smålands regemente]]
# [[Dalregementet]]
# [[Hälsinge regemente]]
# [[Älvsborgs regemente]]
# [[Hallands regemente]]
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# [[Västerbottens regemente]]
# [[Västernorrlands regemente]]
# [[Lapplands jägarregemente]]
{{Kolumner-slut}}

====Brigader====
{{Kolumner|antal=3}}
# [[Livgardesbrigaden (den yngre)|Livgardesbrigaden]]
# [[Värmlandsbrigaden]]
# Vakant
# [[Livgrenadjärbrigaden]]
# [[Fältjägarbrigaden (nya)|Fältjägarbrigaden]]
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# [[Smålandsbrigaden]]
# [[Dalabrigaden]]
# Vakant
# [[Älvsborgsbrigaden]]
# [[Hallandsbrigaden (yngre)|Hallandsbrigaden]]
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# [[Lapplandsbrigaden]]
# [[Ångermanlandsbrigaden]]
{{Kolumner-slut}}

===1998===
Genom [[försvarsbeslutet 1996]] fastslogs att infanteriet skulle bestå av nio regementen och sju brigader, varav tre var så kallad Norrlandsbrigad.

====Regementen====
{{Kolumner|antal=3}}
# [[Svea livgarde]]
# [[Värmlands regemente]]
# [[Livregementets grenadjärer]]
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# [[Norra Smålands regemente|Smålands regemente]]
# [[Dalregementet]]
# Vakant
# Vakant
# [[Hallands regemente]]
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# [[Västerbottens regemente]]
# [[Västernorrlands regemente]]
# [[Lapplands jägarregemente]]
{{Kolumner-slut}}

====Brigader====
{{Kolumner|antal=3}}
# [[Livgardesbrigaden (den yngre)|Livgardesbrigaden]]
# [[Värmlandsbrigaden]]
# Vakant
# Vakant
# [[Fältjägarbrigaden (nya)|Fältjägarbrigaden]]
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# [[Smålandsbrigaden]]
# [[Dalabrigaden]]
# Vakant
# Vakant
# [[Hallandsbrigaden (yngre)|Hallandsbrigaden]]
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# Vakant
# [[Ångermanlandsbrigaden]]
{{Kolumner-slut}}

===2000–2004===
Genom [[försvarsbeslutet 2000]] fastslogs att infanteriet skulle bestå av två regementen, brigaderna utgick samtidigt som kaderorganiserade krigsförband.
* [[Livgardet]]
** Gardesbataljonen
* [[Jämtlands fältjägarregemente]]
**Jämtlands infanteribataljon

===2005–2010===
* [[Livgardet]]
** Gardesbataljonen

===2010–2020===
* [[Livgardet]]
** 12. motoriserade skyttebataljonen

===2021–nutid===
* [[Livgardet]]
** 12. motoriserade skyttebataljonen
* [[Dalregementet]]
* [[Västernorrlands regemente]]
** [[Jämtlands fältjägarkår]]

==Inspektörer för infanteriet==
Åren 1914–1943 infanteriet en egen truppslagsinspektör, åren 1943–1995 hade infanteriet gemensam inspektör med kavalleriet. Vilken åren 1991–1995 även var förbandschef för [[Arméns infanteri- och kavallericentrum]]. Åren 1995–1998 hade infanteriet och kavalleriet gemensam inspektör med  pansartrupperna, vilken även var förbandschef för [[Brigadcentrum]]. Från 1998 utgick befattningen truppslagsinspektör, för istället samla alla truppslag inom armén under en gemensam arméinspektör.<ref>Nelsson (1993), s. 261-262</ref>
{{Kolumner|antal=3}}
{{Inspektör för infanteriet}}
{{Inspektör för infanteriet och kavalleriet}}
{{kolumner-slut}}

==Se även==
*[[Lista över svenska arméns truppslagsinspektörer]]

==Referenser==
===Anmärkningar===
{{Anmärkningslista}}

===Noter===
<references/>

===Tryckta källor===
*{{bokref |redaktör= Björck, Rolf |titel=Kronobergs regemente under 1900-talet |år=1996 |utgivare=Kronobergs regementes historiekomm. |utgivningsort=Växjö |libris=2275928}}
*{{bokref |redaktör= Björkenstam, Knut |titel=Så levde man på Kungsbäck: Hälsinge regemente i Gävle 1909–1994: minnesbilder från ett regemente i förvandling |år=1994 |utgivare=Hälsinge regemente |utgivningsort=Ljusdal |libris=7450121|ISBN=9163027356}}
*{{bokref |titel=Svenska arméns regementen: regementstraditioner |efternamn=Herlitz |förnamn=Carl |författarlänk= |upplaga=första upplagan |serie=Militärlitteraturföreningen, nr 244 |volym= |år=1967 |utgivare=Militärhistoriska förlaget |utgivningsort=Stockholm |libris=1202739}}
*{{bokref |efternamn=Kjellander |förnamn=Rune |titel=Sveriges regementschefer 1700-2000: chefsbiografier och förbandsöversikter |år=2003 |utgivare=Probus |utgivningsort=Stockholm |isbn=91-87184-74-5 |libris=8981272}}
*{{bokref |efternamn=von Konow |förnamn=Jan |författarlänk=Jan von Konow |titel= Om utvecklingen av rangordning och nummersystem i svenska armén |url=https://www.sfhm.se/contentassets/813daef056f04ee79a6cdca825daecdb/am-arsbok-47-1987-jan-von-konow.pdf |år=1987 |månad= |utgivare=Föreningen Armémusei vänner |utgivningsort=Stockholm |libris=8840153}}
*{{bokref |titel=Från Brunkeberg till Nordanvind: 500 år med svenskt infanteri |efternamn=Nelsson |förnamn=Bertil |år=1993 |utgivare=Probus |utgivningsort=Stockholm |isbn=91-87184-23-0 |libris=7762911}}

==Vidare läsning==
*{{bokref |efternamn=Braunstein |förnamn=Christian |författarlänk=Christian Braunstein |titel=Sveriges arméförband under 1900-talet |serie=Skrift / Statens försvarshistoriska museer, 1101-7023 ; 5 |år=2003 |utgivare=Statens försvarshistoriska museer |utgivningsort=Stockholm |isbn=91-971584-4-5 |libris=8902928}}
*{{bokref |titel=Svenska arméns regementen: regementstraditioner |efternamn=Herlitz |förnamn=Carl |författarlänk= |upplaga=första upplagan |serie=Militärlitteraturföreningen, nr 244 |volym= |år=1967 |utgivare=Militärhistoriska förlaget |utgivningsort=Stockholm |libris=1202739}}
*{{bokref |efternamn=Holmberg |förnamn=Björn |titel=Arméns regementen, skolor och staber: [en uppslagsbok] : en sammanställning |år=1993 |utgivare=Svenskt militärhistoriskt bibliotek (SMB) |utgivningsort=Arvidsjaur |isbn=91-972209-0-6 |libris=7796532}}
*{{bokref |efternamn=Kjellander |förnamn=Rune |titel=Sveriges regementschefer 1700-2000: chefsbiografier och förbandsöversikter |år=2003 |utgivare=Probus |utgivningsort=Stockholm |isbn=91-87184-74-5 |libris=8981272}}
*{{bokref |efternamn=Larsson |förnamn=Anders |titel=Karolinska uniformer och munderingar åren 1700 till 1721 |år=2022 |utgivare=Jengel Förlag |utgivningsort=Östersund |libris= |isbn= 978-91-88573-43-8 }}
*{{bokref |titel=Från Brunkeberg till Nordanvind: 500 år med svenskt infanteri |efternamn=Nelsson |förnamn=Bertil |år=1993 |utgivare=Probus |utgivningsort=Stockholm |isbn=91-87184-23-0 |libris=7762911}}

{{Svenska infanteriregementen}}
{{Svenska Försvarsmakten}}

[[Kategori:Truppslag]]
[[Kategori:Svenska infanteriförband| ]]
[[Kategori:Svenska militära enheter bildade 1634]]

title: Information

Officiellt namn: Infanteriet

Försvarsgren: Armén

Typ: Infanteri

Del av: Högkvarteret

Ingående delar: Livgardet, · Dalregementet, · Västernorrlands regemente

Förläggningsort: Kungsängen, Stockholm

Färger: Gult

title: Befälhavare

Infanteriinspektör: Alf Sandqvist


text:
# Burdett, Kansas
Burdett är en ort i Pawnee County i Kansas. Vid 2020 års folkräkning hade Burdett 228 invånare.
Asteroiden 3583 Burdett har uppkallats efter orten. Upptäckaren Clyde Tombaugh hade varit bosatt i Burdett.

wikiname: svwiki

title: Burdett, Kansas

in_language: sv

wikitext:
{{Stadsfakta
| namn           = Burdett
| annat_namn     =
| form           = city
| motto          =
| bild           =
| bildtext       =
| sigill         =
| sigilltyp      =
| land           = USA
| delstat        = [[Kansas]]
| indelning      = [[Pawnee County, Kansas|Pawnee County]]
| styre          =
| styre_titel    =
| folkmängd      = 228
| folkmängd_not  = <ref name="Census2020">{{webbref |url=https://data.census.gov/profile/Burdett_city,_Kansas?g=1600000US2009275 |titel=Burdett city, Kansas 2020 Decennial Census |arkivurl= |arkivdatum= |hämtdatum=18 januari 2023 |utgivare=United States Census Bureau |språk=engelska}}</ref>
| folkmängd_år   = 2020
| grundades      =
| medelhöjd      = 647
| yta            = 0.7
| yta_land       = 0.7
| yta_vatten     = 0.0
| yta_år         = 2010
| coord          =
| lat_g          = 38
| lat_m          = 11
| lat_s          = 31
| lat_NS         = N
| long_g         = 99
| long_m         = 31
| long_s         = 36
| long_EW        = W
| postnummer     = 67523
| riktnummer     = 620
| FIPS code      = 2009275
| karta          = USA Kansas location map.svg
| karta_text     = Ortens läge i Kansas
| positionskarta = Kansas
| karta2         = Map of USA KS.svg
| karta2_text    = Kansas läge i USA
| tidszon        = [[Central Standard Time|CST]]
| UTC skilln     = -6
| tidszon_DST    = [[Central Standard Time|CDT]]
| DST skilln     = -5
| url            = https://www.burdettks.org/
}}
'''Burdett''' är en ort i [[Pawnee County, Kansas|Pawnee County]] i [[Kansas]].<ref>[https://www.mapquest.com/us/kansas/burdett-ks-282023926 Burdett, KS]. Map Quest. Läst 21 november 2019.</ref> Vid 2020 års folkräkning hade Burdett 228 invånare.<ref name="Census2020"/>

Asteroiden [[3583 Burdett]] har uppkallats efter orten. Upptäckaren [[Clyde Tombaugh]] hade varit bosatt i Burdett.<ref>[https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=3583 Minor Planet Center 3583 Burdett]. Minor Planet Center. Läst 21 november 2019.</ref>

== Källor ==
<references/>

[[Kategori:Orter i Kansas]]
[[Kategori:Pawnee County, Kansas]]

Land: USA

Delstat: Kansas

County: Pawnee County

- land: 0,7 km²

- vatten: 0,0 km²

Befolkningstäthet: 326 invånare/km²

Tidszon: CST (UTC-6)

- sommartid: CDT (UTC-5)


text:
# Spilosoma latipennis
Spilosoma latipennis är en fjärilsart som beskrevs av Richard Harper Stretch 1872. Spilosoma latipennis ingår i släktet Spilosoma och familjen björnspinnare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Spilosoma latipennis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Spilosoma latipennis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Björnspinnare]]
| familia = Arctiidae
| genus_sv =
| genus = [[Spilosoma]]
| species_sv =
| species = '''Spilosoma latipennis'''
| taxon = Spilosoma latipennis
| taxon_authority = [[Richard Harper Stretch|Stretch]] 1872
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Spilosoma latipennis'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Richard Harper Stretch]] 1872. ''Spilosoma latipennis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Spilosoma]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[björnspinnare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/spilosoma+latipennis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Björnspinnare]]
[[Kategori:Spilosoma|latipennis]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Björnspinnare · Arctiidae

Släkte: Spilosoma

Art: Spilosoma latipennis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Stretch 1872


text:
# Platygaster nigripes
Platygaster nigripes är en stekelart som beskrevs av Julius Theodor Christian Ratzeburg 1852. Platygaster nigripes ingår i släktet Platygaster och familjen gallmyggesteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Platygaster nigripes

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Platygaster nigripes''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Gallmyggesteklar]]
| familia = Platygastridae
| genus_sv =
| genus = [[Platygaster]]
| species_sv =
| species = '''Platygaster nigripes'''
| taxon = Platygaster nigripes
| taxon_authority = [[Julius Theodor Christian Ratzeburg|Ratzeburg]], 1852
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Platygastroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Platygaster nigripes'''''<ref name = "col395"/> är en [[steklar|stekel]]art som beskrevs av [[Julius Theodor Christian Ratzeburg]] 1852. ''Platygaster nigripes'' ingår i [[släkte]]t ''[[Platygaster]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[gallmyggesteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/platygaster+nigripes/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col395"> (2007) , website, Hymenoptera Name Server - 10-Oct-2007</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Gallmyggesteklar]]
[[Kategori:Platygaster|nigripes]]

title: Systematik

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Platygastroidea

Familj: Gallmyggesteklar · Platygastridae

Släkte: Platygaster

Art: Platygaster nigripes

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Ratzeburg, 1852


text:
# Tandridge District
Tandridge District är ett distrikt (motsvarande kommun) i grevskapet Surrey i England, Storbritannien. Distriktet har 88 707 invånare (2022). Större orter är Caterham och Oxted. Distriktet är indelat i 22 civil parishes.

title: Tandridge District

wikitext:
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Tandridge District
| native_name          =
| other_name           =
| category             = [[Englands administrativa indelning|Distrikt]]
| official_name        =
| etymology            =
| motto                = Concordia<br/>([[latin]]: Harmoni)
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                = St Peter's Church, Tandridge Lane, Tandridge (NHLE Code 1189811).JPG
| image_caption        = [[Tandridge]]
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Storbritannien
| country_flag         = true
| state                = [[England]]
| state_type           = Riksdel
| region               = [[Sydöstra England]]
| region_type          = [[Englands regioner|Region]]
| district             = [[Surrey]]
| district_type        = [[Englands ceremoniella grevskap|Ceremoniellt grevskap]]
| commune              = [[Surrey]]
| commune_type         = [[Englands administrativa indelning|Administrativt grevskap]]
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              = [[Oxted]]
| capital_type         = Administrativ huvudort
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 = {{Stat/Storbritannien/Yta|E07000215}}
| area_note            = {{Stat/Storbritannien/Yta|ref}}
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           = {{Stat/Storbritannien/Befolkning|E07000215}}
| population_date      = {{Stat/Storbritannien/Befolkning|år}}
| population_note      = {{Stat/Storbritannien/Befolkning|ref}}
| population_density   = auto
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Coordinate Universal Time|UTC]]
| utc_offset           = +0
| timezone_DST         = [[British Summer Time|BST]]
| utc_offset_DST       = +1
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 = E07000215
| code_type            = [[GSS-kod]]
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = Tandridge UK locator map.svg
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Surrey
| map_locator          =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = 51.24
| long_d               = -0.05
| timezone_label       = Europe/London
}}
'''Tandridge District''' är ett [[Englands administrativa indelning|distrikt]] (motsvarande kommun) i grevskapet [[Surrey]] i [[England]], [[Storbritannien]]. Distriktet har {{formatnum:{{Stat/Storbritannien/Befolkning|E07000215}}}} invånare ({{Stat/Storbritannien/Befolkning|år}}){{Stat/Storbritannien/Befolkning|ref}}. Större orter är [[Caterham]] och [[Oxted]]. Distriktet är indelat i 22 [[civil parish]]es.

== Källor ==

<references/>
[[Kategori:Englands distrikt]]
[[Kategori:Surrey]]

Land: Storbritannien

Riksdel: England

Region: Sydöstra England

Ceremoniellt grevskap: Surrey

Administrativt grevskap: Surrey

Administrativ huvudort: Oxted

Area: 248 km²

Befolkningstäthet: 358 invånare/km²

Tidszon: UTC (UTC+0)

- sommartid: BST (UTC+1)


text:
# Simning vid världsmästerskapen i simsport 2022 – Damernas 100 meter bröstsim
Damernas 100 meter bröstsim vid världsmästerskapen i simsport 2022 avgjordes mellan den 19 och 20 juni 2022 i Donau Arena i Budapest i Ungern.
Italienska 17-åringen Benedetta Pilato tog guld efter ett lopp på 1.05,93. Tyska Anna Elendt tog silver, vilket var hennes första medalj vid ett seniormästerskap. Bronset togs av litauiska Rūta Meilutytė som tog sin första medalj vid ett långbane-VM sedan 2015.

## Rekord
Inför tävlingens start fanns följande världs- och mästerskapsrekord:
|                   | Namn       | Nation | Tid     | Ort              | Datum        |
| ----------------- | ---------- | ------ | ------- | ---------------- | ------------ |
| Världsrekord      | Lilly King | USA    | 1.04,13 | Budapest, Ungern | 25 juli 2017 |
| Mästerskapsrekord | Lilly King | USA    | 1.04,13 | Budapest, Ungern | 25 juli 2017 |

## Resultat

### Försöksheat
Försöksheaten startade den 19 juni klockan 09:32.
| Placering | Heat | Bana         | Namn                    | Nationalitet     | Tid             | Noteringar      |
| --------- | ---- | ------------ | ----------------------- | ---------------- | --------------- | --------------- |
| 1         | 6    | 6            | Tang Qianting           | Kina             | 1.05,99         | 0Q0             |
| 2         | 6    | 2            | Jenna Strauch           | Australien       | 1.06,16         | 0Q0             |
| 3         | 4    | 4            | Annie Lazor             | USA              | 1.06,33         | 0Q0             |
| 4         | 5    | 3            | Arianna Castiglioni     | Italien          | 1.06,49         | 0Q0             |
| 5         | 6    | 5            | Anna Elendt             | Tyskland         | 1.06,54         | 0Q0             |
| 6         | 4    | 5            | Sophie Hansson          | Sverige          | 1.06,61         | 0Q0             |
| 7         | 6    | 4            | Lilly King              | USA              | 1.06,65         | 0Q0             |
| 8         | 4    | 3            | Benedetta Pilato        | Italien          | 1.06,68         | 0Q0             |
| 9         | 4    | 1            | Rūta Meilutytė          | Litauen          | 1.06,71         | 0Q0             |
| 10        | 6    | 3            | Lara van Niekerk        | Sydafrika        | 1.06,75         | 0Q0             |
| 11        | 5    | 6            | Molly Renshaw           | Storbritannien   | 1.06,83         | 0Q0             |
| 12        | 4    | 6            | Kotryna Teterevkova     | Litauen          | 1.06,97         | 0Q0             |
| 13        | 5    | 2            | Eneli Jefimova          | Estland          | 1.07,09         | 0Q0             |
| 14        | 6    | 1            | Tes Schouten            | Nederländerna    | 1.07,18         | 0Q0             |
| 15        | 5    | 5            | Yu Jingyao              | Kina             | 1.07,19         | 0Q0             |
| 16        | 5    | 4            | Reona Aoki              | Japan            | 1.07,35         | 0Q0             |
| 17        | 6    | 8            | Jhennifer Conceição     | Brasilien        | 1.07,40         |                 |
| 18        | 5    | 7            | Anastasia Gorbenko      | Israel           | 1.07,88         |                 |
| 19        | 4    | 7            | Abbey Harkin            | Australien       | 1.08,12         |                 |
| 20        | 5    | 1            | Jessica Vall            | Spanien          | 1.08,38         |                 |
| 21        | 3    | 6            | Moon Su-a               | Sydkorea         | 1.08,50         |                 |
| 22        | 6    | 0            | Letitia Sim             | Singapore        | 1.08,59         |                 |
| 23        | 4    | 9            | Macarena Ceballos       | Argentina        | 1.08,63         |                 |
| 24        | 5    | 8            | Sophie Angus            | Kanada           | 1.08,76         |                 |
| 25        | 4    | 0            | Melissa Rodríguez       | Mexiko           | 1.08,95         |                 |
| 26        | 4    | 8            | Florine Gaspard         | Belgien          | 1.09,22         |                 |
| 27        | 3    | 4            | Veera Kivirinta         | Finland          | 1.09,26         |                 |
| 28        | 3    | 5            | Kristýna Horská         | Tjeckien         | 1.09,39         |                 |
| 29        | 3    | 8            | Kamila Isajeva          | Ukraina          | 1.09,66         |                 |
| 30        | 3    | 3            | Adèle Blanchetière      | Frankrike        | 1.09,68         |                 |
| 31        | 6    | 7            | Emelie Fast             | Sverige          | 1.09,81         |                 |
| 32        | 2    | 4            | Nicole Frank            | Uruguay          | 1.10,48         |                 |
| 33        | 3    | 0            | Karina Vivas            | Colombia         | 1.10,60         |                 |
| 34        | 6    | 9            | Diana Petkova           | Bulgarien        | 1.10,81         |                 |
| 35        | 3    | 1            | Maria Drasidou          | Grekland         | 1.11,00         |                 |
| 36        | 5    | 0            | Petra Halmai            | Ungern           | 1.11,09         |                 |
| 37        | 3    | 2            | Lena Kreundl            | Österrike        | 1.11,24         |                 |
| 38        | 2    | 3            | Emily Santos            | Panama           | 1.12,11         |                 |
| 39        | 2    | 6            | Adelaida Pchelintseva   | Kazakstan        | 1.12,40         |                 |
| 40        | 3    | 7            | Lin Pei-wun             | Kinesiska Taipei | 1.13,09         |                 |
| 41        | 3    | 9            | Lillian Hoggs           | Bahamas          | 1.13,13         |                 |
| 42        | 2    | 5            | Phiangkhwan Pawapotako  | Thailand         | 1.13,23         |                 |
| 43        | 2    | 1            | Tessa Ip Hen Cheung     | Mauritius        | 1.14,83         |                 |
| 44        | 2    | 2            | Kirsten Fisher-Marsters | Cooköarna        | 1.15,57         |                 |
| 45        | 2    | 8            | Jayla Pina              | Kap Verde        | 1.15,80         |                 |
| 46        | 1    | 3            | Duana Lama              | Nepal            | 1.17,58         |                 |
| 47        | 2    | 7            | Marina Abu Shamaleh     | Palestina        | 1.18,02         |                 |
| 48        | 2    | 9            | Maria Freitas           | Angola           | 1.18,55         |                 |
| 49        | 1    | 4            | Lara Dashti             | Kuwait           | 1.21,00         |                 |
| 50        | 1    | 6            | Makelyta Singsombath    | Laos             | 1.22,75         |                 |
| 51        | 1    | 5            | Maria Battalones        | Nordmarianerna   | 1.26,01         |                 |
|           | 2    | 0            | Polyxeni Toumazou       | Cypern           | Diskvalificerad | Diskvalificerad |
| 4         | 2    | Lisa Mamié   | Schweiz                 | Startade inte    | Startade inte   |                 |
| 5         | 9    | Phee Jinq En | Malaysia                | Startade inte    | Startade inte   |                 |

### Semifinaler
Semifinalerna startade den 18 juni klockan 18:29.

#### Semifinal 1
| Placering | Bana | Namn                | Nationalitet  | Tid     | Noteringar |
| --------- | ---- | ------------------- | ------------- | ------- | ---------- |
| 1         | 6    | Benedetta Pilato    | Italien       | 1.05,88 | 0Q0        |
| 2         | 8    | Reona Aoki          | Japan         | 1.06,07 | 0Q0        |
| 3         | 3    | Sophie Hansson      | Sverige       | 1.06,30 | 0Q0        |
| 4         | 4    | Jenna Strauch       | Australien    | 1.06,49 |            |
| 5         | 5    | Arianna Castiglioni | Italien       | 1.06,59 |            |
| 6         | 7    | Kotryna Teterevkova | Litauen       | 1.06,74 |            |
| 7         | 2    | Lara van Niekerk    | Sydafrika     | 1.06,75 |            |
| 8         | 1    | Tes Schouten        | Nederländerna | 1.07,20 |            |

#### Semifinal 2
| Placering | Bana | Namn           | Nationalitet   | Tid             | Noteringar      |
| --------- | ---- | -------------- | -------------- | --------------- | --------------- |
| 1         | 3    | Anna Elendt    | Tyskland       | 1.05,62         | 0Q0             |
| 2         | 4    | Tang Qianting  | Kina           | 1.05,97         | 0Q0             |
| 3         | 2    | Rūta Meilutytė | Litauen        | 1.06,04         | 0Q0             |
| 4         | 7    | Molly Renshaw  | Storbritannien | 1.06,39         | 0Q0             |
| 5         | 6    | Lilly King     | USA            | 1.06,40         | 0Q0             |
| 6         | 1    | Eneli Jefimova | Estland        | 1.06,48         |                 |
| 7         | 8    | Yu Jingyao     | Kina           | 1.06,78         |                 |
| –         | 5    | Annie Lazor    | USA            | Diskvalificerad | Diskvalificerad |

### Final
Finalen startade den 20 juni klockan 19:48.
| Placering | Bana | Namn             | Nationalitet   | Tid     | Noteringar |
| --------- | ---- | ---------------- | -------------- | ------- | ---------- |
| 1         | 5    | Benedetta Pilato | Italien        | 1.05,93 |            |
| 2         | 4    | Anna Elendt      | Tyskland       | 1.05,98 |            |
| 3         | 6    | Rūta Meilutytė   | Litauen        | 1.06,02 |            |
| 4         | 8    | Lilly King       | USA            | 1.06,07 |            |
| 5         | 2    | Reona Aoki       | Japan          | 1.06,38 |            |
| 6         | 7    | Sophie Hansson   | Sverige        | 1.06,39 |            |
| 7         | 3    | Tang Qianting    | Kina           | 1.06,41 |            |
| 8         | 1    | Molly Renshaw    | Storbritannien | 1.06,60 |            |

wikitext:
{{Sportevenemangsfakta
|namn           = Damernas 100 meter bröstsim
vid världsmästerskapen i simsport 2022
|bild           =
|bildtext       =
|datum          = 19 juni (försöksheat & semifinaler)
20 juni (final)
|nationer       = 46
|aktiva         = 52
|land           = {{flaggbild2|Ungern}}
|ort            = [[Budapest]]
|arena          = [[Donau Arena]]
|etta           = [[Benedetta Pilato]]
{{Flagglänk|ITA|vid världsmästerskapen i simsport 2022}}
|tvåa           = [[Anna Elendt]]
{{Flagglänk|GER|vid världsmästerskapen i simsport 2022}}
|trea           = [[Rūta Meilutytė]]
{{Flagglänk|LTU|vid världsmästerskapen i simsport 2022}}
|tidigare       = [[Simning vid världsmästerskapen i simsport 2019 – Damernas 100 meter bröstsim|2019]]
|nästa          = [[Simning vid världsmästerskapen i simsport 2023 – Damernas 100 meter bröstsim|2023]]
}}
{{Världsmästerskapen i simsport 2022}}
'''Damernas 100 meter bröstsim''' vid [[världsmästerskapen i simsport 2022]] avgjordes mellan den 19 och 20 juni 2022 i [[Donau Arena]] i [[Budapest]] i [[Ungern]].<ref>{{webbref |url=https://resources.fina.org/fina/document/2022/06/08/ebb81413-5888-4614-8536-249c0d292fd2/BUDAPEST_WCH_10.pdf |titel=Schedule |utgivare=fina.org |format=PDF |datum=15 juni 2022 |hämtdatum=24 juni 2022}}</ref><ref>{{webbref |url=https://www.omegatiming.com/File/00011700000203EC0101FFFFFFFFFF00.pdf |titel=Start list |utgivare=omegatiming.com |format=PDF |datum=16 juni 2022 |hämtdatum=24 juni 2022}}</ref>

Italienska 17-åringen [[Benedetta Pilato]] tog guld efter ett lopp på 1.05,93. Tyska [[Anna Elendt]] tog silver, vilket var hennes första medalj vid ett seniormästerskap. Bronset togs av litauiska [[Rūta Meilutytė]] som tog sin första medalj vid ett långbane-VM sedan 2015.<ref>{{webbref |url=https://www.swimmingworldmagazine.com/news/world-championships-benedetta-pilato-touches-out-elendt-meilutyte-for-100-breast-world-title-lilly-king-fourth/ |titel=World Championships: Benedetta Pilato Touches Out Elendt, Meilutyte for 100 Breast World Title; Lilly King Fourth |utgivare=swimmingworldmagazine.com |datum=20 juni 2022 |hämtdatum=24 juni 2022}}</ref>

==Rekord==
Inför tävlingens start fanns följande världs- och mästerskapsrekord:
{| class=wikitable style=text-align:left
|-
!  !! Namn !! Nation !! Tid !! Ort !! Datum
|-
|align=left|'''Världsrekord'''||[[Lilly King]]||{{flaggbild2|USA}}||align=left|1.04,13||{{flaggbild|Ungern}} [[Budapest]], [[Ungern]]||25 juli 2017
|-
|align=left|'''Mästerskapsrekord'''||[[Lilly King]]||{{flaggbild2|USA}}||align=left|1.04,13||{{flaggbild|Ungern}} [[Budapest]], [[Ungern]]||25 juli 2017
|}

==Resultat==
===Försöksheat===
Försöksheaten startade den 19 juni klockan 09:32.<ref>{{webbref |url=https://www.omegatiming.com/File/00011700000203EC0101FFFFFFFFFF01.pdf |titel=Heats results |utgivare=omegatiming.com |format=PDF |datum=19 juni 2022 |hämtdatum=24 juni 2022}}</ref>

{| class="wikitable sortable" style="text-align:center"
|-
! Placering !! Heat !! Bana !! Namn !! Nationalitet !! Tid !! Noteringar
|-bgcolor=ccffcc
| 1 || 6 || 6 || align=left|[[Tang Qianting]] || align=left|{{flaglink|CHN|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.05,99 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 2 || 6 || 2 || align=left|[[Jenna Strauch]] || align=left|{{flaglink|AUS|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,16 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 3 || 4 || 4 || align=left|[[Annie Lazor]] || align=left|{{flaglink|USA|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,33 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 4 || 5 || 3 || align=left|[[Arianna Castiglioni]] || align=left|{{flaglink|ITA|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,49 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 5 || 6 || 5 || align=left|[[Anna Elendt]] || align=left|{{flaglink|GER|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,54 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 6 || 4 || 5 || align=left|[[Sophie Hansson]] || align=left|{{flaglink|SWE|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,61 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 7 || 6 || 4 || align=left|[[Lilly King]] || align=left|{{flaglink|USA|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,65 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 8 || 4 || 3 || align=left|[[Benedetta Pilato]] || align=left|{{flaglink|ITA|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,68 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 9 || 4 || 1 || align=left|[[Rūta Meilutytė]] || align=left|{{flaglink|LTU|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,71 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 10 || 6 || 3 || align=left|[[Lara van Niekerk]] || align=left|{{flaglink|RSA|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,75 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 11 || 5 || 6 || align=left|[[Molly Renshaw]] || align=left|{{flaglink|GBR|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,83 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 12 || 4 || 6 || align=left|[[Kotryna Teterevkova]] || align=left|{{flaglink|LTU|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,97 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 13 || 5 || 2 || align=left|[[Eneli Jefimova]] || align=left|{{flaglink|EST|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.07,09 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 14 || 6 || 1 || align=left|[[Tes Schouten]] || align=left|{{flaglink|NED|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.07,18 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 15 || 5 || 5 || align=left|[[Yu Jingyao]] || align=left|{{flaglink|CHN|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.07,19 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 16|| 5 || 4 || align=left|[[Reona Aoki]] || align=left|{{flaglink|JPN|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.07,35 || {{rekord|Q}}
|-
| 17 || 6 || 8 || align=left|[[Jhennifer Conceição]] || align=left|{{flaglink|BRA|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.07,40 ||
|-
| 18 || 5 || 7 || align=left|[[Anastasia Gorbenko]] || align=left|{{flaglink|ISR|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.07,88 ||
|-
| 19 || 4 || 7 || align=left|[[Abbey Harkin]] || align=left|{{flaglink|AUS|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.08,12 ||
|-
| 20 || 5 || 1 || align=left|[[Jessica Vall]] || align=left|{{flaglink|ESP|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.08,38 ||
|-
| 21 || 3 || 6 || align=left|[[Moon Su-a]] || align=left|{{flaglink|KOR|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.08,50 ||
|-
| 22 || 6 || 0 || align=left|[[Letitia Sim]] || align=left|{{flaglink|SGP|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.08,59 ||
|-
| 23  || 4 || 9 || align=left|[[Macarena Ceballos]] || align=left|{{flaglink|ARG|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.08,63 ||
|-
| 24 || 5 || 8 || align=left|[[Sophie Angus]] || align=left|{{flaglink|CAN|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.08,76 ||
|-
| 25 || 4 || 0 || align=left|[[Melissa Rodríguez]] || align=left|{{flaglink|MEX|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.08,95 ||
|-
| 26 || 4 || 8 || align=left|[[Florine Gaspard]] || align=left|{{flaglink|BEL|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.09,22 ||
|-
| 27 || 3 || 4 || align=left|[[Veera Kivirinta]] || align=left|{{flaglink|FIN|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.09,26 ||
|-
| 28 || 3 || 5 || align=left|[[Kristýna Horská]] || align=left|{{flaglink|CZE|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.09,39 ||
|-
| 29 || 3 || 8 || align=left|[[Kamila Isajeva]] || align=left|{{flaglink|UKR|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.09,66 ||
|-
| 30 || 3 || 3 || align=left|[[Adèle Blanchetière]] || align=left|{{flaglink|FRA|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.09,68 ||
|-
| 31 || 6 || 7 || align=left|[[Emelie Fast]] || align=left|{{flaglink|SWE|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.09,81 ||
|-
| 32 || 2 || 4 || align=left|[[Nicole Frank]] || align=left|{{flaglink|URU|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.10,48 ||
|-
| 33 || 3 || 0 || align=left|[[Karina Vivas]] || align=left|{{flaglink|COL|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.10,60 ||
|-
| 34 || 6 || 9 || align=left|[[Diana Petkova]] || align=left|{{flaglink|BUL|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.10,81 ||
|-
| 35 || 3 || 1 || align=left|[[Maria Drasidou]] || align=left|{{flaglink|GRE|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.11,00 ||
|-
| 36 || 5 || 0 || align=left|[[Petra Halmai]] || align=left|{{flaglink|HUN|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.11,09 ||
|-
| 37 || 3 || 2 || align=left|[[Lena Kreundl]] || align=left|{{flaglink|AUT|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.11,24 ||
|-
| 38 || 2 || 3 || align=left|[[Emily Santos]] || align=left|{{flaglink|PAN|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.12,11 ||
|-
| 39 || 2 || 6 || align=left|[[Adelaida Pchelintseva]] || align=left|{{flaglink|KAZ|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.12,40 ||
|-
| 40 || 3 || 7 || align=left|[[Lin Pei-wun]] || align=left|{{flaglink|TPE|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.13,09 ||
|-
| 41 || 3 || 9 || align=left|[[Lillian Hoggs]] || align=left|{{flaglink|BAH|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.13,13 ||
|-
| 42 || 2 || 5 || align=left|[[Phiangkhwan Pawapotako]] || align=left|{{flaglink|THA|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.13,23 ||
|-
| 43 || 2 || 1 || align=left|[[Tessa Ip Hen Cheung]] || align=left|{{flaglink|MRI|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.14,83 ||
|-
| 44 || 2 || 2 || align=left|[[Kirsten Fisher-Marsters]] || align=left|{{flaglink|COK|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.15,57 ||
|-
| 45 || 2 || 8 || align=left|[[Jayla Pina]] || align=left|{{flaglink|CPV|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.15,80 ||
|-
| 46 || 1 || 3 || align=left|[[Duana Lama]] || align=left|{{flaglink|NEP|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.17,58 ||
|-
| 47 || 2 || 7 || align=left|[[Marina Abu Shamaleh]] || align=left|{{flaglink|PLE|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.18,02 ||
|-
| 48 || 2 || 9 || align=left|[[Maria Freitas]] || align=left|{{flaglink|ANG|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.18,55 ||
|-
| 49 || 1 || 4 || align=left|[[Lara Dashti]] || align=left|{{flaglink|KUW|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.21,00 ||
|-
| 50 || 1 || 6 || align=left|[[Makelyta Singsombath]] || align=left|{{flaglink|LAO|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.22,75 ||
|-
| 51 || 1 || 5 || align=left|[[Maria Battalones]] || align=left|{{flaglink|NMI|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.26,01 ||
|-
| rowspan=3| || 2 || 0 || align=left|[[Polyxeni Toumazou]] || align=left|{{flaglink|CYP|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || colspan=2|Diskvalificerad
|-
| 4 || 2 || align=left|[[Lisa Mamié]] || align=left|{{flaglink|SUI|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || colspan=2 rowspan=2|Startade inte
|-
| 5 || 9 || align=left|[[Phee Jinq En]] || align=left|{{flaglink|MAS|vid världsmästerskapen i simsport 2022}}
|}

===Semifinaler===
Semifinalerna startade den 18 juni klockan 18:29.<ref>{{webbref |url=https://www.omegatiming.com/File/00011700000203EC0102FFFFFFFFFF01.pdf |titel=Semifinals results |utgivare=omegatiming.com |format=PDF |datum=19 juni 2022 |hämtdatum=24 juni 2022}}</ref>

====Semifinal 1====
{| class="wikitable sortable" style="text-align:center"
|-
! Placering !! Bana !! Namn !! Nationalitet !! Tid !! Noteringar
|-bgcolor=ccffcc
| 1 || 6 || align=left|[[Benedetta Pilato]] || align=left|{{flaglink|ITA|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.05,88 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 2 || 8 || align=left|[[Reona Aoki]] || align=left|{{flaglink|JPN|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,07 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 3 || 3 || align=left|[[Sophie Hansson]] || align=left|{{flaglink|SWE|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,30 || {{rekord|Q}}
|-
| 4 || 4 || align=left|[[Jenna Strauch]] || align=left|{{flaglink|AUS|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,49 ||
|-
| 5 || 5 || align=left|[[Arianna Castiglioni]] || align=left|{{flaglink|ITA|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,59 ||
|-
| 6 || 7 || align=left|[[Kotryna Teterevkova]] || align=left|{{flaglink|LTU|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,74 ||
|-
| 7 || 2 || align=left|[[Lara van Niekerk]] || align=left|{{flaglink|RSA|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,75 ||
|-
| 8 || 1 || align=left|[[Tes Schouten]] || align=left|{{flaglink|NED|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.07,20 ||
|}

====Semifinal 2====
{| class="wikitable sortable" style="text-align:center"
|-
! Placering !! Bana !! Namn !! Nationalitet !! Tid !! Noteringar
|-bgcolor=ccffcc
| 1 || 3 || align=left|[[Anna Elendt]] || align=left|{{flaglink|GER|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.05,62 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 2 || 4 || align=left|[[Tang Qianting]] || align=left|{{flaglink|CHN|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.05,97 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 3 || 2 || align=left|[[Rūta Meilutytė]] || align=left|{{flaglink|LTU|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,04 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 4 || 7 || align=left|[[Molly Renshaw]] || align=left|{{flaglink|GBR|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,39 || {{rekord|Q}}
|-bgcolor=ccffcc
| 5 || 6 || align=left|[[Lilly King]] || align=left|{{flaglink|USA|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,40 || {{rekord|Q}}
|-
| 6 || 1 || align=left|[[Eneli Jefimova]] || align=left|{{flaglink|EST|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,48 ||
|-
| 7 || 8 || align=left|[[Yu Jingyao]] || align=left|{{flaglink|CHN|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,78 ||
|-
| – || 5 || align=left|[[Annie Lazor]] || align=left|{{flaglink|USA|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || colspan=2|Diskvalificerad
|}

===Final===
Finalen startade den 20 juni klockan 19:48.<ref>{{webbref |url=https://www.omegatiming.com/File/00011700000203EC0104FFFFFFFFFF01.pdf |titel=Final results |utgivare=omegatiming.com |format=PDF |datum=20 juni 2022 |hämtdatum=24 juni 2022}}</ref>
{| class="wikitable sortable" style="text-align:center"
|-
! Placering !! Bana !! Namn !! Nationalitet !! Tid !! Noteringar
|-
| {{guld}} || 5 || align=left|[[Benedetta Pilato]] || align=left|{{flaglink|ITA|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.05,93 ||
|-
| {{silver}} || 4 || align=left|[[Anna Elendt]] || align=left|{{flaglink|GER|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.05,98 ||
|-
| {{brons}} || 6 || align=left|[[Rūta Meilutytė]] || align=left|{{flaglink|LTU|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,02 ||
|-
| 4 || 8 || align=left|[[Lilly King]] || align=left|{{flaglink|USA|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,07 ||
|-
| 5 || 2 || align=left|[[Reona Aoki]] || align=left|{{flaglink|JPN|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,38 ||
|-
| 6 || 7 || align=left|[[Sophie Hansson]] || align=left|{{flaglink|SWE|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,39 ||
|-
| 7 || 3 || align=left|[[Tang Qianting]] || align=left|{{flaglink|CHN|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,41 ||
|-
| 8 || 1 || align=left|[[Molly Renshaw]] || align=left|{{flaglink|GBR|vid världsmästerskapen i simsport 2022}} || 1.06,60 ||
|}

==Referenser==
<references/>

[[Kategori:Simning vid världsmästerskapen i simsport 2022]]

title: Deltagare

title: Värdskap

Land: Ungern

Ort: Budapest

Arena: Donau Arena

title: Placeringar

Guld: Benedetta Pilato · Italien

Silver: Anna Elendt · Tyskland

Brons: Rūta Meilutytė · Litauen


text:
# Riggen Gröndal
Riggen är ett bostadshus i kvarteret Barlasten vid Fågelsångsvägen 13 i stadsdelen Gröndal i södra Stockholm. Huset uppfördes åren 2013 till 2015 efter ritningar av Arkitekterna Krook & Tjäder. Inflyttningen började hösten och vintern 2015. Byggnaden nominerades till arkitekturtävlingen Årets Stockholmsbyggnad 2016.

## Bakgrund
Riggen uppfördes i fastigheten Barlasten 5, som var tidigare bebyggd av ett lågt kontorshus med garage, som ritades 1957–1959 av Backström & Reinius för LM Ericsson. I öster (i kvarteret Mastkorgen) kvarstår ett bostadshus i rött tegel från samma tid och ritat av samma arkitekt. I väster står ett ljusputsat bostadshus från 1906 som också bevaras. För området upprättades en ny detaljplan som vann laga kraft i november 2011 och som utarbetades av Stockholms stadsbyggnadskontor, fastighetsägaren Wallenstam och arkitekten Krook & Tjäder.

## Byggnad
Riggen utformades som ett punkthus med två separata, något vinkelställda huskroppar som sammankopplas av ett glasat trapphus. Det östra punkthuset har tio våningar medan det västra är något lägre och anpassar sig till bebyggelsen från 1906. Totalt innehåller Riggen 42 bostadsrätter med 9 ettor, 23 tvåor och 10 fyror. Fasaderna består av omväxlande mönstrade och släta betongelement. På kortsidorna  anordnades indragna balkonger med räcken i plattstål och balkongskärmar av pulverlackerad perforerad stålplåt. I Riggens soprum har graffitikonstnären Carolina Falkholt, alias Blue, skapat konstverket sKRäp, som står för att det är lönsamt att jobba med hållbarhet.
Byggnaden nominerades som en av tio finalister till arkitekturtävlingen Årets Stockholmsbyggnad 2016. Juryns kommentar: ”Betongelement som på ett ovanligt lyckat vis skapar ett samtida uttryck. Ett hus med ganska tuff attityd, men som tack vare känsligt bearbetade husvolymer landar på ett bra sätt i en närmast småputtrig miljö. Riggen sticker med sina funktionsgivande dekorationer upp över trädtopparna med ett tydligt budskap till betraktaren: ’Här vill jag bo’”.

title: Riggen Gröndal

wikitext:
{{coord|59|18|52.1|N|18|00|21.6|E|region:SE|display=title}}
[[Fil:Riggen Gröndal, 2016a.jpg|miniatyr|Riggen i april 2016, i bakgrunden syns [[Backström & Reinius]] bostadshus från 1959.]]
'''Riggen''' är ett bostadshus i kvarteret Barlasten vid Fågelsångsvägen 13 i stadsdelen [[Gröndal]] i södra [[Stockholm]]. Huset uppfördes åren 2013 till 2015 efter ritningar av [[Arkitekterna Krook & Tjäder]]. Inflyttningen började hösten och vintern 2015. Byggnaden nominerades till arkitekturtävlingen [[Årets Stockholmsbyggnad 2016]].

==Bakgrund==
Riggen uppfördes i fastigheten Barlasten 5, som var tidigare bebyggd av ett lågt kontorshus med garage, som ritades 1957–1959 av [[Backström & Reinius]] för [[LM Ericsson]]. I öster (i kvarteret Mastkorgen) kvarstår ett bostadshus i rött tegel från samma tid och ritat av samma arkitekt. I väster står ett ljusputsat bostadshus från 1906 som också bevaras. För området upprättades en ny [[detaljplan]] som vann laga kraft i november 2011 och som utarbetades av [[Stockholms stadsbyggnadskontor]], fastighetsägaren [[Wallenstam]] och arkitekten [[Arkitekterna Krook & Tjäder|Krook & Tjäder]].

==Byggnad==
[[Fil:Riggen Gröndal, 2016c.jpg|miniatyr|Indragna balkonger.]]
Riggen utformades som ett [[punkthus]] med två separata, något vinkelställda huskroppar som sammankopplas av ett glasat trapphus. Det östra punkthuset har tio våningar medan det västra är något lägre och anpassar sig till bebyggelsen från 1906. Totalt innehåller Riggen 42 [[bostadsrätt]]er med 9 ettor, 23 tvåor och 10 fyror. Fasaderna består av omväxlande mönstrade och släta [[betongelement]]. På kortsidorna  anordnades indragna balkonger med räcken i plattstål och balkongskärmar av pulverlackerad perforerad stålplåt. I Riggens soprum har graffitikonstnären [[Carolina Falkholt]], alias ''Blue'', skapat konstverket ''sKRäp'', som står för att det är lönsamt att jobba med hållbarhet.

Byggnaden nominerades som en av tio finalister till arkitekturtävlingen [[Årets Stockholmsbyggnad 2016]]. Juryns kommentar: ”Betongelement som på ett ovanligt lyckat vis skapar ett samtida uttryck. Ett hus med ganska tuff attityd, men som tack vare känsligt bearbetade husvolymer landar på ett bra sätt i en närmast småputtrig miljö. Riggen sticker med sina funktionsgivande dekorationer upp över trädtopparna med ett tydligt budskap till betraktaren: ’Här vill jag bo’”.

==Källor==
* [http://insynsbk.stockholm.se/templates/main/pages/xGetDocument.aspx?FileId=2927831&FileName=2927831_2_7.PDF&DataSource=4&JournalNumber=2006-22241 Kvalitetsprogram för nybyggnad i kvarteret Barlasten, bilaga till detaljplan, 2010-05-03.]
* [http://www.stockholm.se/Fristaende-webbplatser/Fackforvaltningssajter/Stadsbyggnadskontoret/Arets-Stockholmsbyggnad/Finalister-2016/  Finalisterna Årets Stockholmsbyggnad 2016.]

==Externa länkar==
* {{commonscat}}

[[Kategori:Gröndal]]
[[Kategori:Byggnader och anläggningar i Söderort]]