text:
# Djupträsket (Skellefteå socken, Västerbotten)
Djupträsket är en sjö i Skellefteå kommun i Västerbotten och ingår i Bureälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,31 kvadratkilometer och ligger 248,3 meter över havet.

## Delavrinningsområde
Djupträsket ingår i det delavrinningsområde (718499-170506) som SMHI kallar för Utloppet av Nedre Burträsket. Medelhöjden är 265 meter över havet och ytan är 13,12 kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 48,3 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Bureälven mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (65 procent) och sankmarker (25 procent). Avrinningsområdet har 0,59 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 4,5 procent.

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Djupträsket
|alternativt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Västerbotten
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Västerbottens län]]
|kommun =  [[Skellefteå kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Västerbotten]]
|socken= [[Skellefteå socken]]

|nordliggrad =	64.72387
|östliggrad = 20.07834
|SWEREF_99_TM_N = 7187377
|SWEREF_99_TM_E = 741745

<!-- Sjödata -->
|area = 0.31
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd = 248.3
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|strandlinje = 2.84
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 718662-170406
|id_vattenförekomst =
|VYID = 718679-170356
|huvudavrinningsområde_id = 21000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID =
|utflöde =
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID = 718499-170506
|delavrinningsområde_namn = Utloppet av Nedre Burträsket
|delavrinningsområde_areal = 13.12
|delavrinningsområde_areal_vattenytor = 0.59
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 48.3
|delavrinningsområde_biflödesordning = 1
|delavrinningsområde_utflöde = Bureälven
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn =
|delavrinningsområde_VDRID = 717894-175935
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 101
|delavrinningsområde_nedströms = 718182-171840
|delavrinningsområde_medelhöjd = 265
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 2
|vattendistrikt_id = SE1
|natura_2000_id =
|öar =
|städer =

|fotnoter =

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Djupträsket''' är en [[sjö]] i [[Skellefteå kommun]] i [[Västerbotten]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|21000}}. Sjön har en area på {{formatnum:0.31}} kvadratkilometer och ligger {{formatnum:248.3}} [[meter över havet]].

== Delavrinningsområde ==
Djupträsket ingår i det [[delavrinningsområde]] (718499-170506) som [[SMHI]] kallar för ''Utloppet av Nedre Burträsket''. Medelhöjden är {{formatnum:265}} meter över havet och ytan är {{formatnum:13.12}} kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean {{formatnum:48.3}} kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde ''Bureälven'' mynnar i havet.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}} Avrinningsområdet består mestadels av [[skog]] (65 procent) och [[sankmark]]er (25 procent). Avrinningsområdet har {{formatnum:0.59}} kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på {{formatnum:4.5}} procent.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Skellefteå kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}
* {{VISS-länk|EUID=NW718679-170356|text=Djupträsket på VISS}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-08}}

[[Kategori:Insjöar i Bureälvens avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Västerbotten]]
[[Kategori:Insjöar i Skellefteå kommun]]

title: Djupträsket · Insjö

Land: Sverige

Län: Västerbottens län

Kommun: Skellefteå kommun

Landskap: Västerbotten

Socken: Skellefteå socken

title: Mått

title: Flöden

title: Övrigt

Vattendistrikt: Vattenmyndigheten Bottenviken (SE1)

Limnisk ekoregion: Norrlands inland, under trädgränsen över högsta kustlinjen

title: Delavrinningsområde

Namn: Utloppet av Nedre Burträsket

Utflöde: Bureälven


text:
# Teknofobi
Teknofobi (från grekiskans τέχνη tékhnē, "konst, hantverk, list" och φόβος phobos "fruktan") är motsatsen till teknofili och innebär rädsla eller motvilja mot avancerad teknik och komplicerade produkter, i synnerhet datorer.
Begreppet används vanligtvis för att beskriva en irrationell rädsla, medan vissa hävdar att fobin är berättigad. Fobin fick ursprungligen uppmärksamhet under den industriella revolutionen, varefter den har setts påverka olika samfund och samhällen världen över. Detta har fått vissa grupper att ta ställning mot modern teknisk utveckling i ett försök att bevara sina ideologier. I några av dessa fall har den nya tekniken kommit i konflikt med den etablerade tron, såsom personliga värderingar i enkla och anspråkslösa livsstilar.
Ett antal exempel på teknofobiska idéer finns i flera former av konst, allt från litterära verk som Frankenstein till filmer som Metropolis och Det regnar köttbullar. Många av dessa verk skildrar enligt teknofobin en mörk sida av tekniken. Allt eftersom tekniken blir mer avancerad och komplex kan människor bli mer oroade över sin användning av modern teknik.

## Allmän förekomst
Tidningen Computers in Human Behavior genomförde mellan 1992 och 1994 en global undersökning för att ta reda på hur många förstaårsstudenter som drabbats av teknofobi. Av 3392 studenter svarade 29 % att de led av hög teknofobisk rädsla. Detta kan jämföras med Japan (58 %), Indien (82 %) samt Mexiko (53 %). I en rapport publicerad 2000 uppgavs att ungefär 85 till 90 procent av nyanställda i en organisation kan vara obekväma med ny teknik och i viss utsträckning är teknofober.

## Historia
Teknofobi uppmärksammades både nationellt som internationellt under den industriella revolutionens tidiga skede. Utvecklingen av nya maskiner, som sköttes av okvalificerade arbetare och ibland barn, ersatte de bättre betalda hantverkarna, dessa började nu frukta minskad efterfrågan av sina produkter. En grupp vävare förstörde 1675 maskinerna som ersatt dem. Vid 1727 hade förstörelse blivit så utbrett och normaliserat att parlamentet förbjöd rivning av maskiner. Denna åtgärd stoppade dock inte våldsamheterna. Ludditerna, en grupp anti-tekniska arbetstagare, förenades under namnet "Ludd" i mars 1811. Deras syfte var att förstöra textilmaskiner som ansågs hota den mänskliga arbetskraften. De fick sin blev uppmärksammade eftersom de plundrade hus på tillgångar, kämpade för fackliga rättigheter och samtidigt så hotade de med våld. Dåliga skördar och matupplopp bidrog till ludditernas mål att skapa en orolig och upprörd population.
1800-talet var också början på den moderna vetenskapen med hjälp av Louis Pasteur, Charles Darwin, Gregor Mendel, Michael Faraday, Henri Becquerel och Marie Curie samt uppfinnare som Nikola Tesla, Thomas Edison och Alexander Graham Bell. Världen förändrades snabbt, för snabbt enligt de som fruktade de förändringar som skedde och som längtade efter en enklare tid. Den romantiska rörelsen exemplifierade dessa känslor. Romantiken trodde på fantasi framför förnuft, det "organiska" framför mekaniska, samt en längtan till enkelheten, mer pastorala tider. Poeter som William Wordsworth och William Blake trodde att den tekniska förändring som ägde rum under den industriella revolutionen förorenade deras passionerade syn på naturen som perfekt och ren.
Efter andra världskriget fortsatte en rädsla för tekniken att växa, till stor del pådriven av bombningarna av Hiroshima och Nagasaki. Med spridningen av kärnvapen och det kalla kriget började folk undra vad som skulle bli hända med världen. Under andra världskriget startade ekologism som en rörelse. Den första internationella konferensen om luftföroreningar hölls år 1955 och på 1960-talet växte en ilska bland alla miljövänner angående blyhalten i bensin. Under 1980-talet uppmärksammades förtunningen av ozonskiktet och hotet om global uppvärmning.

## Teknofobiska grupper
Ett flertal sociala grupper kan benämnas teknofobiska, bland de mest kända återfinns Ludditerna. Ludditerna var en brittisk hantverksfolkrörelse under tidiga 1800-talet i opposition mot avancerad teknik inom textilindustrin. Framstegen inom tekniken ersatte många skickliga textilhantverkare med relativt dåliga maskiner.

## Teknofobi i kulturen
Ett tidigt exempel på teknofobi i litteraturen och modern kultur är Mary Shelleys Frankenstein. Verket har varit en grundpelare för science fiction sedan dess, exemplifierad av filmer som Fritz Langs "Metropolis", vilket visar ett exempel på hur teknofobi kan förekomma, och Charlie Chaplins "Moderna tider", där människor nedgraderas till kugghjul i maskineriet, en produkt av ny industriell teknik lik som Löpandebandsprincipen. Detta fortsatte genom 1950-talet med rädsla för kärnvapen och strålning, vilket ledde till gigantiska insekter i monsterfilmer, liksom det varnande exemplet "The Day the Earth Stood Still", och in i 1960-talet, med seriefigurer som Hulken. Detta följdes sedan upp med rädsla för superintelligenta robotar, och människans uppror mot dessa, vilket var ett återkommande tema i Star Trek, från originalserien till "ST:NG" till "Voyager" under 1990-talet.
Även under 1960-talet, filmen Omega Man (löst baserad på Richard Mathesons roman Varulvarnas natt) visade en värld förstörd av biologiska vapen och bara en tunn skara människor bland en kultur bestående av överlevande mutanter. Charlton Hestons karaktär är en forskare som blir måltavla för mutanterna som försöker att förstöra all forskning och maskineri på grund av deras teknofobiska tro. Teknofobi är även temat för Walter M. Millers novell A Canticle for Leibowitz, där kärnvapenkrig gör ett försök att utplåna vetenskapen som ansågs vara ansvarig för eländet.
Under 1970-talet så erbjöd "The Forbin Project" och "Demon Seed" exempel på en värld dominerad av datorer. Under 1970-talet skapade Rich Buckler Deathlok, en cyborg skapad av en galning och använd som en lydig dödsmaskin, således en mörk variant av Frankenstein.
Teknofobi uppnådde kommersiell framgång under 1980-talet med filmen The Terminator, där ett datornätverk, Skynet, blir medvetet om sin egen intelligens och beslutar att döda alla människor. Blade Runner visade oss hur konstgjorda människor kunde leva på jorden, och skildrade även hur fel det vore med kopior och kloner, som förblir olyckliga med deras inbyggda begränsningar, vilka krävde modifikationer för att överleva. "Star Trek: Voyager" presenterar en annan vändning, när "överskott" EMH:s, lik som sofistikerade expertsystem för att vara nästan omöjlig att skilja från människan, blir reducerade för slaveri, medan andra, liknande system förvandlades till levande måltavlor.
På senare tid har filmer som I Robot, The Matrix-trilogin, WALL-E, och Terminator-uppföljarna. Exempel som visas är Doctor Who – speciellt episoden Robots of Death – har även tacklat problemen med teknofobi, med en karaktär i Robots of Death som visar en stor rädsla för robotar på grund av deras brist av kroppsspråk, beskriven av Fourth Doctor som ger dem existens för 'dead men walking'. Seriekonsulten Kit Pedler använde även sin rädsla som bas för inspiration till Doctor Whos monster Cybermen, när skaparen blir inspirerad av sin egen rädsla för att artificiella lemmar blir så vanligt att det skulle bli omöjligt att veta när någon upphörde att vara människa och bli en robot. Virtuosity talar om en virtuell seriemördare som lyckas fly till den verkliga världen. Han går på en bärsärkagång innan han oundvikligen stoppas. Detta är en sann teknofobisk film i att dess främsta handlingsbudskap är teknik som gått fel. Det introducerar en mördare som uppenbarligen förstör människor.
I Pixar-filmen WALL-E framställs människor med att ha utvecklat fetma, foglighet och lathet som resultat av att robotar nu kunde göra allt för dem. Även Godfrey Reggio's Qatsi-trilogi konfronterar teknofobin. Idealet att bevara "tänkare" och "arbetare" visar oss att även folk som anammat tekniken fruktar dess potential på något sätt.

wikiname: svwiki

title: Teknofobi

in_language: sv

wikitext:
{{Fler källor|datum=2025-08}}
'''Teknofobi''' (från grekiskans τέχνη ''tékhnē,'' "konst, hantverk, list" och φόβος ''phobos'' "fruktan") är motsatsen till teknofili och innebär rädsla eller motvilja mot avancerad teknik och komplicerade produkter, i synnerhet [[dator]]er.<ref>{{Webbref|titel=Definition of TECHNOPHOBIA|url=https://www.merriam-webster.com/dictionary/technophobia|verk=www.merriam-webster.com|hämtdatum=2025-04-07|språk=en}}</ref>

Begreppet används vanligtvis för att beskriva en irrationell rädsla, medan vissa hävdar att fobin är berättigad. Fobin fick ursprungligen uppmärksamhet under den [[industriella revolutionen]], varefter den har setts påverka olika samfund och samhällen världen över. Detta har fått vissa grupper att ta ställning mot modern teknisk utveckling i ett försök att bevara sina ideologier. I några av dessa fall har den nya tekniken kommit i konflikt med den etablerade tron, såsom personliga värderingar i enkla och anspråkslösa livsstilar.

Ett antal exempel på teknofobiska idéer finns i flera former av konst, allt från litterära verk som ''[[Frankenstein]]'' till filmer som ''[[Metropolis (film)|Metropolis]]'' och ''[[Det regnar köttbullar]]''. Många av dessa verk skildrar enligt teknofobin en mörk sida av tekniken. Allt eftersom tekniken blir mer avancerad och komplex kan människor bli mer oroade över sin användning av modern teknik.

== Allmän förekomst ==
Tidningen ''Computers in Human Behavior'' genomförde mellan 1992 och 1994 en global undersökning för att ta reda på hur många förstaårsstudenter som drabbats av teknofobi. Av 3392 studenter svarade 29 % att de led av hög teknofobisk rädsla. Detta kan jämföras med [[Japan]] (58 %), [[Indien]] (82 %) samt [[Mexiko]] (53 %). I en rapport publicerad 2000 uppgavs att ungefär 85 till 90 procent av nyanställda i en organisation kan vara obekväma med ny teknik och i viss utsträckning är teknofober.

== Historia ==
Teknofobi uppmärksammades både nationellt som internationellt under den industriella revolutionens tidiga skede. Utvecklingen av nya maskiner, som sköttes av okvalificerade arbetare och ibland barn, ersatte de bättre betalda hantverkarna, dessa började nu frukta minskad efterfrågan av sina produkter. En grupp vävare förstörde 1675 maskinerna som ersatt dem. Vid 1727 hade förstörelse blivit så utbrett och normaliserat att parlamentet förbjöd rivning av maskiner. Denna åtgärd stoppade dock inte våldsamheterna. [[Ludditer]]na, en grupp anti-tekniska arbetstagare, förenades under namnet "Ludd" i mars 1811. Deras syfte var att förstöra textilmaskiner som ansågs hota den mänskliga arbetskraften. De fick sin blev uppmärksammade eftersom de plundrade hus på tillgångar, kämpade för fackliga rättigheter och samtidigt så hotade de med våld. Dåliga skördar och matupplopp bidrog till ludditernas mål att skapa en orolig och upprörd population.

1800-talet var också början på den moderna vetenskapen med hjälp av [[Louis Pasteur]], [[Charles Darwin]], [[Gregor Mendel]], [[Michael Faraday]], [[Henri Becquerel]] och [[Marie Curie]] samt uppfinnare som [[Nikola Tesla]], [[Thomas Edison]] och [[Alexander Graham Bell]]. Världen förändrades snabbt, ''för'' snabbt enligt de som fruktade de förändringar som skedde och som längtade efter en enklare tid. Den romantiska rörelsen exemplifierade dessa känslor. Romantiken trodde på fantasi framför förnuft, det "organiska" framför mekaniska, samt en längtan till enkelheten, mer pastorala tider. Poeter som [[William Wordsworth]] och [[William Blake]] trodde att den tekniska förändring som ägde rum under den industriella revolutionen förorenade deras passionerade syn på naturen som perfekt och ren.

Efter andra världskriget fortsatte en rädsla för tekniken att växa, till stor del pådriven av bombningarna av [[Hiroshima]] och [[Nagasaki]]. Med spridningen av [[kärnvapen]] och det [[kalla kriget]] började folk undra vad som skulle bli hända med världen. Under [[andra världskriget]] startade [[ekologism]] som en rörelse. Den första internationella konferensen om luftföroreningar hölls år 1955 och på 1960-talet växte en ilska bland alla miljövänner angående blyhalten i bensin. Under 1980-talet uppmärksammades förtunningen av [[ozonskiktet]] och hotet om [[global uppvärmning]].

== Teknofobiska grupper ==
Ett flertal sociala grupper kan benämnas teknofobiska, bland de mest kända återfinns [[Ludditer]]na. Ludditerna var en brittisk hantverksfolkrörelse under tidiga 1800-talet i opposition mot avancerad teknik inom textilindustrin. Framstegen inom tekniken ersatte många skickliga textilhantverkare med relativt dåliga maskiner.

== Teknofobi i kulturen ==
Ett tidigt exempel på teknofobi i litteraturen och modern kultur är [[Mary Shelley]]s [[Frankenstein]]. Verket har varit en grundpelare för science fiction sedan dess, exemplifierad av filmer som Fritz Langs "Metropolis", vilket visar ett exempel på hur teknofobi kan förekomma, och [[Charlie Chaplin]]s "Moderna tider", där människor nedgraderas till kugghjul i maskineriet, en produkt av ny industriell teknik lik som Löpandebandsprincipen. Detta fortsatte genom 1950-talet med rädsla för kärnvapen och strålning, vilket ledde till gigantiska insekter i monsterfilmer, liksom det varnande exemplet "The Day the Earth Stood Still", och in i 1960-talet, med seriefigurer som [[Hulken]]. Detta följdes sedan upp med rädsla för superintelligenta robotar, och människans uppror mot dessa, vilket var ett återkommande tema i [[Star Trek]], från originalserien till "ST:NG" till "Voyager" under 1990-talet.

Även under 1960-talet, filmen Omega Man (löst baserad på Richard Mathesons roman [[Varulvarnas natt]]) visade en värld förstörd av biologiska vapen och bara en tunn skara människor bland en kultur bestående av överlevande mutanter. Charlton Hestons karaktär är en forskare som blir måltavla för mutanterna som försöker att förstöra all forskning och maskineri på grund av deras teknofobiska tro. Teknofobi är även temat för Walter M. Millers novell A Canticle for Leibowitz, där kärnvapenkrig gör ett försök att utplåna vetenskapen som ansågs vara ansvarig för eländet.

Under 1970-talet så erbjöd "The Forbin Project" och "Demon Seed" exempel på en värld dominerad av datorer. Under 1970-talet skapade Rich Buckler Deathlok, en cyborg skapad av en galning och använd som en lydig dödsmaskin, således en mörk variant av Frankenstein.

Teknofobi uppnådde kommersiell framgång under 1980-talet med filmen [[The Terminator]], där ett datornätverk, Skynet, blir medvetet om sin egen intelligens och beslutar att döda alla människor. Blade Runner visade oss hur konstgjorda människor kunde leva på jorden, och skildrade även hur fel det vore med kopior och kloner, som förblir olyckliga med deras inbyggda begränsningar, vilka krävde modifikationer för att överleva. "Star Trek: Voyager" presenterar en annan vändning, när "överskott" EMH:s, lik som sofistikerade expertsystem för att vara nästan omöjlig att skilja från människan, blir reducerade för slaveri, medan andra, liknande system förvandlades till levande måltavlor.

På senare tid har filmer som [[I, Robot (film)|I Robot]], [[Matrix|The Matrix]]-trilogin, [[Wall-E|WALL-E]], och Terminator-uppföljarna. Exempel som visas är [[Doctor Who]] – speciellt episoden Robots of Death – har även tacklat problemen med teknofobi, med en karaktär i Robots of Death som visar en stor rädsla för robotar på grund av deras brist av kroppsspråk, beskriven av Fourth Doctor som ger dem existens för 'dead men walking'. Seriekonsulten Kit Pedler använde även sin rädsla som bas för inspiration till Doctor Whos monster Cybermen, när skaparen blir inspirerad av sin egen rädsla för att artificiella lemmar blir så vanligt att det skulle bli omöjligt att veta när någon upphörde att vara människa och bli en robot. Virtuosity talar om en virtuell seriemördare som lyckas fly till den verkliga världen. Han går på en bärsärkagång innan han oundvikligen stoppas. Detta är en sann teknofobisk film i att dess främsta handlingsbudskap är teknik som gått fel. Det introducerar en mördare som uppenbarligen förstör människor.

I Pixar-filmen WALL-E framställs människor med att ha utvecklat fetma, foglighet och lathet som resultat av att robotar nu kunde göra allt för dem. Även Godfrey Reggio's [[:en:Qatsi_trilogy|Qatsi-trilogi]] konfronterar teknofobin. Idealet att bevara "tänkare" och "arbetare" visar oss att även folk som anammat tekniken fruktar dess potential på något sätt.

== Se även ==
*[[Ludditer]]
*[[Neoluddism]]
*[[Teknikstress]]

== Referenser ==
{{enwp|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Technophobia&oldid=339621251|artikel=Technophobia|datum=23 januari 2010}}

=== Noter ===
<references />

[[Kategori:Fobier]]
[[Kategori:Teknik]]


text:
# Acantholimon kandaharense
Acantholimon kandaharense är en triftväxtart som beskrevs av Karl Heinz Rechinger. Acantholimon kandaharense ingår i släktet Acantholimon och familjen triftväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Acantholimon kandaharense

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|triftväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Acantholimon kandaharense''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Nejlikordningen]]
| ordo = Caryophyllales
| familia_sv = [[Triftväxter]]
| familia = Plumbaginaceae
| genus_sv =
| genus = [[Acantholimon]]
| species_sv =
| species = '''Acantholimon kandaharense'''
| taxon = Acantholimon kandaharense
| taxon_authority = [[Karl Heinz Rechinger|Rech.f.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Acantholimon kandaharense'''''<ref name = "COL"/> är en [[triftväxter|triftväxt]]art som beskrevs av [[Karl Heinz Rechinger]]. ''Acantholimon kandaharense'' ingår i [[släkte]]t ''[[Acantholimon]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[triftväxter]].<ref name = "COL"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/15303312|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
</references>

[[Kategori:Triftväxter]]
[[Kategori:Acantholimon|kandaharense]]

{{Robotskapad stub om triftväxter}}

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Nejlikordningen · Caryophyllales

Familj: Triftväxter · Plumbaginaceae

Släkte: Acantholimon

Art: Acantholimon kandaharense

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Acantholimon kandaharense


text:
# Pyrisitia pyro
Pyrisitia pyro är en fjärilsart som först beskrevs av Jean Baptiste Godart 1819.  Pyrisitia pyro ingår i släktet Pyrisitia och familjen vitfjärilar. Inga underarter finns listade.

title: Pyrisitia pyro

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Pyrisitia pyro''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Vitfjärilar]]
| familia = Pieridae
| genus_sv =
| genus = [[Pyrisitia]]
| species_sv =
| species = '''Pyrisitia pyro'''
| taxon = Pyrisitia pyro
| taxon_authority = ([[Jean Baptiste Godart|Godart]], 1819)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Papilionoidea
| superfamilia_sv = [[Äkta dagfjärilar]]
| synonyms =
}}

'''''Pyrisitia pyro'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som först beskrevs av [[Jean Baptiste Godart]] 1819.  ''Pyrisitia pyro'' ingår i [[släkte]]t ''[[Pyrisitia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[vitfjärilar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/pyrisitia+pyro/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''GloBIS (GART): Global Butterfly Information System''. Häuser C., Holstein J. & Steiner A. (eds), 2008-11-23</ref>
</references>

[[Kategori:Vitfjärilar]]
[[Kategori:Pyrisitia|pyro]]

title: Systematik

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Äkta dagfjärilar · Papilionoidea

Familj: Vitfjärilar · Pieridae

Släkte: Pyrisitia

Art: Pyrisitia pyro

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Svenstorps station
Svenstorps station, en och en halv kilometer norr om kyrkbyn Stora Köpinge, var den sydligaste av de ursprungliga mellanstationerna på Ystad–Eslövs Järnväg, belägen 11 km från Ystad och 8 km från Tomelilla. Den avbemannades och nedgraderades till hållplats 1958, och slopades helt den 1 juni 1969. Söder och öster om stationen uppstod ett smärre stationssamhälle, idag en småort jämnstor med kyrkbyn.
Stationen fick först heta Köpinge. Men namnet ändrades den 1 maj 1867, sedan förväxling med staden Köping blivit besvärande.
Stationens läge norr om den vid denna tid betydande kyrkbyn förklaras av att sträckan från bron över Nybroån till Svenstorps station är en drygt kilometerlång uppförsbacke, från 10 till 25 m ö.h., inte den brantaste på banan Ystad–Eslöv men som stationsläge omöjligt.
1933 blev en hållplats anlagd i Stora Köpinge, en dryg kilometer söder om stationen, med trafikplatssignaturen Söe. Hållplatsen slopades 2003 inför banans upprustning och elektrifiering.
Till 31 maj 1965 fungerade stationen också som poststation.
Stationshuset med stor tomt, som varit privatägt sedan 1967, och bland annat fungerat som vandrarhem, såldes på exekutiv auktion 2021.

title: Svenstorps station

wikitext:
{{Järnvägsstation
| namn               = Svenstorps station
| bild               = Svenstorps station 1941 (med gäss) JvmKDAA09852.jpg
| bildtext           = Svenstorps station 1941
<!-- Stationsinformation -->
| ort                = [[Stora Köpinge]], [[Svenstorp, Ystads kommun |Svenstorp]]
| öppningsår         = 1865
| ombyggnadsår       =
| stängningsår       = 1969
| trafikeras av      =
| ägare              =
| beställare         =
| arkitekt           = [[Ludvig Vold]]
| trafiktyp          =
<!-- Kapacitet-->
| antal spår         = 3 (varav<br>1 [[stickspår]])
| passagerare per år =
| gods per år        =
<!-- Förbindelser-->
| övrig trafik       =
| linjer             = [[Ystad–Eslövs Järnväg]]
| föregående stn     =
| efterföljande stn  =
<!-- Läge-->
| avstånd            = 11 km
| avstånd från       = [[Ystads station|Ystad]]
| höjd               = 26
| höjd_not           = <ref name=bandel/>
| koord              = {{coord|55|28|58|N|13|56|44|E |region:SE_type:railwaystation|display=inline,title}}
| signatur           = Ssp
| lägeskarta         =
| fotnot             =
<!-- Linjekarta -->
| karta              =
}}

'''Svenstorps station''', en och en halv kilometer norr om kyrkbyn [[Stora Köpinge]], var den sydligaste av de ursprungliga [[järnvägsstation |mellanstationerna]] på [[Ystad–Eslövs Järnväg]], belägen 11 km från [[Ystads station|Ystad]] och 8 km från [[Tomelilla station|Tomelilla]]. Den avbemannades och nedgraderades till [[hållplats]] 1958, och slopades helt den 1 juni 1969.<ref name=bandel/> Söder och öster om stationen uppstod ett smärre [[stationssamhälle]], idag en [[småort]] jämnstor med kyrkbyn.

Stationen fick först heta ''Köpinge.'' Men namnet ändrades den 1 maj 1867, sedan förväxling med [[Köping |staden Köping]] blivit besvärande.<ref name=bandel/><ref name=banvakt/>

Stationens läge norr om den vid denna tid betydande<ref name=hgsl/> kyrkbyn förklaras av att sträckan från bron över [[Nybroån]] till Svenstorps station är en drygt kilometerlång uppförsbacke, från 10 till 25 [[meter över havet|m ö.h.]], inte den brantaste på banan Ystad–Eslöv<ref name=banprofil/> men som stationsläge omöjligt.

1933 blev en [[hållplats]] anlagd i Stora Köpinge, en dryg kilometer söder om stationen, med trafikplatssignaturen ''Söe.'' Hållplatsen slopades 2003 inför banans upprustning och elektrifiering.<ref name=bandel/><ref name=banvakt_St_Köpinge/><ref name=elektrifiering/>

Till 31 maj 1965 fungerade stationen också som [[poststation]].<ref name=poststation/>

Stationshuset med stor tomt, som varit privatägt sedan 1967,<ref name=intresse/> och bland annat fungerat som [[vandrarhem]], såldes på [[exekutiv auktion]] 2021.<ref name=förvandlas/>

== Noter ==
<references>

<ref name=bandel>{{HistBandel/621 |hämtdatum=2025-04-23}}</ref>

<ref name=banvakt_St_Köpinge>{{webbref |titel=Stora Köpinge hållplats |författare=Jöran Johansson |verk=banvakt.se |hämtdatum=2025-04-23 |url=https://banvakt.se/tomelilla-kopingebro-ystad/stora-kopinge-hp/ }}</ref>

<ref name=banvakt>{{webbref |titel=Svenstorp |författare=Jöran Johansson |verk=banvakt.se |hämtdatum=2025-04-23 |url=https://banvakt.se/tomelilla-kopingebro-ystad/svenstorp/ }}</ref>

<ref name=elektrifiering>{{webbref |titel=Elektrifiering och elektrisk drift |författare=Rolf Sten |verk=Historiskt om Svenska Järnvägar |hämtdatum=2025-04-23 |url=http://www.historiskt.nu/diverse/eldriften/el_driftdatum.html }}</ref>

<ref name=banprofil>{{webbref |titel=Banprofil YEJ |författare=Rolf Sten |datum=8 april 2002 |verk=Historiskt om Svenska Järnvägar |hämtdatum=2025-04-23 |url=https://www.historiskt.nu/normalsp/yj/yej/yej_profil.html }}</ref>

<ref name=hgsl>{{runeberg.org|hgsl|4|0340.html Köpinge}}</ref>

<ref name=poststation>{{webbref |titel={{sc|Svenstorp}} |författare=Nils Ivar Johansson |år= |verk=Skånes makuleringsstämplar |utgivare= |hämtdatum=23 april 2025
|url=https://www.hemmavidstamps.com/SKaNE%20Nya%20CDn/Fasta%20Postanstalter/Svenstorp/Svenstorp%20info.htm }}</ref>

<ref name=intresse>{{tidningsref |författare=Per Nilsson |rubrik=Stort intresse när gammal station säljs: ”Unikt hus med stor potential” |tidning=[[Ystads Allehanda]] |datum=19 maj 2021 |hämtdatum=2025-04-23 |arkivdatum= |arkivurl= |url=https://www.kristianstadsbladet.se/ystad/stort-intresse-nar-gammal-station-saljs-unikt-hus-med-stor-potential/ }}</ref>

<ref name=förvandlas>{{tidningsref |författare=Lukas Ernryd |rubrik=Här förvandlas gamla stationen steg för steg: ”En hel del byggföretag vände i dörren” |tidning=[[Ystads Allehanda]] |citat=[...] bestämde sig syskonskaran att slå till, om ingen bjöd över två miljoner kronor. Deras bud på 1,975 miljoner blev det högsta. |datum=7 juli 2024 |hämtdatum=2025-04-23 |arkivdatum= |arkivurl= |url=https://www.ystadsallehanda.se/2024-07-07/har-forvandlas-gamla-stationen-steg-for-steg-en-hel-del-byggforetag-vande-i-dorren/ }}</ref>

</references>

[[Kategori:Nedlagda järnvägsstationer i Skåne län]]
[[Kategori:Ystads kommuns historia]]
[[Kategori:Järnvägsstationer invigda 1865]]
[[Kategori:Järnvägsstationer stängda 1969]]
[[Kategori:1865 i Sverige]]

title: Stationsinformation

Ort: Stora Köpinge, Svenstorp

Arkitekt: Ludvig Vold

title: Kapacitet

Antal spår: 3 (varav · 1 stickspår)

title: Förbindelser

Anslutande linjer: Ystad–Eslövs Järnväg

title: Läge

Avstånd från Ystad: 11 km

Stationssignatur: Ssp


text:
# Braathens Regional Airlines
Braathens Regional Airlines (BRA) är ett svenskt flygbolag, bildat 2016 av Malmö Aviation, Sverigeflyg och Braathens Regional. Företagets majoritetsägare är investmentföretaget Braganza, som i sin tur ägs av Per G. Braathen. Sedan oktober 2021 är pensionsbolaget AMF Pension minoritetsägare i BRA. Flygbolaget har Stockholm-Bromma flygplats som sin primära hub och är Sveriges största inrikesflygbolag sett till antalet flyglinjer som bolaget trafikerar.
BRA flög vid årsskiftet 2019/2020 till 19 destinationer. I mars 2020 hade bolaget en marknadsandel för svenskt inrikesflyg på 30 %. År 2018 hade företaget en omsättning på 2,4 miljarder kronor och 1 100 anställda.
På grund av Corona-pandemin ansökte BRA om företagsrekonstruktion den 7 april 2020. Rekonstruktionen genomfördes framgångsrikt och den flygoperativa verksamheten hölls vid liv bland annat genom charterflygningar. Den 12 maj 2021 återstartade BRA sin reguljära flygtrafik och BRA flyger idag 18 linjer, främst inom Sverige men även till Danmark och Finland.
BRA har som mål att nå netto-noll utsläpp år 2030 och bolaget är pionjär inom fossilfritt flyg. Målet om netto-noll utsläpp ska uppnås bland annat genom att använda marknadens bränsleeffektivaste flygplan, bidra till att 100% bioflygbränsleanvändning certifieras snarast och att BRA blir ett av de första flygbolagen att ta in elflyg i sin flotta från göteborgsbaserade elflygstillverkaren Heart Aerospace.
Den 28 april 2022 lanserade BRA ett nytt upplägg för sina flygbiljetter där kunden redan i första bokningssteget kan välja om kunden vill ha en ordinarie flygbiljett eller en bioflygbiljett och därefter biljettyp. Bioflygbiljetten innehåller då 50% bioflygbränsle.

## Historia
BRA bildades i februari 2016 genom ett samgående av Malmö Aviation, Sverigeflyg, Braathens Regional (i vilket tidigare Golden Air uppgått), Braathens Technical, Braathens Training, Gotlandsflyg, Kullaflyg, Blekingeflyg, Kalmarflyg, Flysmåland samt Sundsvallsflyg.
Under 2018 lanserade BRA, som första flygbolag, möjligheten att välja biobränsle som en tillvalsprodukt till den ordinarie flygbiljetten. På samma sätt och steg i bokningsprocessen som kunden väljer till incheckat bagage, avbeställningsskydd, golfbag eller plats för hund eller katt i kabinen. Många flygbolag har sedan följt efter och erbjuder den möjligheten idag. Strax därefter lanserade BRA även möjligheten att köpa årskort och klippkort med biobränsle.
Till följd av Coronapandemin 2020, annonserade bolaget 13 mars 2020 att man ställde in 1 300 avgångar mellan 23 mars och 3 maj 2020, men att inga linjer skulle läggas ned helt. Man varslade också för att ytterligare besparingsåtgärder skulle komma att krävas. En vecka senare annonserade man ytterligare neddragningar av flygverksamheten, vilket bl.a. innebar att flygningarna på 12 av 18 inrikeslinjer upphörde helt fr.o.m 23 mars.. Den 1 april 2020 meddelade bolaget att, med hänvisning till regeringens och Folkhälsomyndighetens uppmaningar att avstå från inrikes resor, all trafik ställdes in under tiden 6 april till och med 31 maj 2020. Den 6 april 2020 ansökte bolaget om företagsrekonstruktion och verksamheten upphörde därmed tills vidare. Den 9 september 2020 avslutade bolaget rekonstruktionen enligt tingsrättens beslut. Efter det har bolaget startat upp flygtrafik igen.
ATR 72-flygplanen var i juni 2020 parkerade på Ängelholm Helsingborgs flygplats. Under hösten 2020 har flera av BRAs flygmaskiner tagits i trafik igen och flugit framför allt uppdragstrafik i Sverige och Europa.
Mellan 1 oktober 2020 och 10 januari 2021 trafikerade BRA sträckan Arlanda-Arvidsjaur en eller ett par gånger i månaden.
Den 17 september 2024 meddelades att BRA upphör med trafik i eget namn och kommer att flyga på uppdrag av SAS samt andra kontraktsflygningar från och med 1 januari 2025. Därmed upphör BRA med trafik på Bromma flygplats.

## Destinationer
I maj 2022 flög bolaget till 18 destinationer. Många av destinationerna trafikeras endast från Bromma flygplats, med dessa undantag:
- Visby trafikeras från Stockholm-Bromma, Göteborg-Landvetter, Malmö-Sturup, Ängelholm och Norrköping.
- Lyon trafikeras från Göteborg Landvetter.
- Sälen trafikeras från Stockholm-Bromma, Malmö, Ängelholm och Århus.
- Kristianstad trafikeras via Växjö från Stockholm-Bromma.

| Land      | Stad         | IATA | ICAO | Flygplats                              | Noteringar       |
| --------- | ------------ | ---- | ---- | -------------------------------------- | ---------------- |
| Sverige   | Göteborg     | GOT  | ESGG | Göteborg-Landvetter flygplats          |                  |
| Sverige   | Halmstad     | HAD  | ESMT | Halmstads flygplats                    |                  |
| Sverige   | Kristianstad | KID  | ESMK | Kristianstad flygplats                 | Från BMA via VXO |
| Sverige   | Kalmar       | KLR  | ESMQ | Kalmar flygplats                       |                  |
| Sverige   | Malmö        | MMX  | ESMS | Malmö flygplats                        |                  |
| Sverige   | Ronneby      | RNB  | ESDF | Ronneby Airport                        |                  |
| Sverige   | Stockholm    | BMA  | ESSB | Stockholm-Bromma flygplats             | S.k. HUB         |
| Sverige   | Sälen        | SCR  | ESKS | Sälen-Scandinavian Mountains flygplats | Säsong, vinter   |
| Sverige   | Umeå         | UME  | ESNU | Umeå Airport                           |                  |
| Sverige   | Visby        | VBY  | ESSV | Visby flygplats                        |                  |
| Sverige   | Växjö        | VXO  | ESMX | Växjö-Kronobergs flygplats             |                  |
| Danmark   | Århus        | AAR  | EKAH | Århus flygplats                        | Från BMA         |
| Sverige   | Ängelholm    | AGH  | ESTA | Ängelholm Helsingborgs flygplats       |                  |
| Sverige   | Östersund    | OSD  | ESNZ | Åre Östersunds flygplats               |                  |
| Frankrike | Lyon         | LYS  | LFLL | Lyon-Saint Exupéry flygplats           | Från GOT         |
| Sverige   | Norrköping   | NRK  | ESSP | Norrköping-Kungsängens flygplats       | Säsong, sommar   |

## Flygplansflotta[13]
I december 2022 bestod bolagets flygplansflotta av:
| Flygplan   | Antal          | Passagerare/piloter/kabinbesättning | Övrigt                                                                                | Order |
| ---------- | -------------- | ----------------------------------- | --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ----- |
| ATR 72-600 | 13             | 72/2/2                              | Flygs av Braathens Regional Airways. Ersätter ATR 72-500, Avro RJ85 och Avro RJ100. De 4 nyaste levererades under sista kvartalet 2019 och första kvartalet 2020. Två ATR72-600 ansluter sig till flottan 2023 och utökar flottan till 15 ATR72 flygplan. | 1     |
| A319-100   | 4              | 150/156 / 2 / 3-4                   | Flyger på rutten Stockholm (BMA) - Malmö (MMX) samt charter.                                                                                | 2     |
| Totalt     | 17 + 3 (Order) |                                     |                                                                                |       |

### Tidigare flygplansflotta
| Flygplan                     | Antal | Avvecklad år | Passagerare/piloter/kabinbesättning | Övrigt                                                                                |
| ---------------------------- | ----- | ------------ | ----------------------------------- | ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- |
| Embraer E-190                | 3     | 2020         | 100/2/2                             | Leveranser fram tills sommaren 2020. Trafiken med dessa avslutades när verksamheten upphörde och planen återlämnades till ägarna därefter. Hyrdes från German Airways och flygs av WDL Aviation. Ersätter Avro RJ85 och Avro RJ100. |
| British Aerospace Avro RJ100 | 10    | 2020         | 112/2/3                             | Flögs av Braathens Regional Aviation. Ersattes av Embraer E-190 och ATR 72-600.                                                                                |
| British Aerospace Avro RJ85  | 2     | 2020         | 95/2/2                              | Flögs av Braathens Regional Aviation. Ersattes av Embraer E-190 och ATR 72-600.                                                                                |
| ATR 72-500                   | 3     | 2020         | 72/2/2                              | Flögs av Braathens Regional Airways. Ersattes av ATR 72-600 under första kvartalet 2020.                                                                                |

## Olyckor och incidenter
Den 26 december 2016 kolliderade SAS Airbus A340 OY-KBC med BRA Avro RJ100 SE-DST på Kastrup flygplats. Ingen person kom till skada. SAS-planets winglet blev skadat, och det blev omfattade skador på rodret samt stabilisatorn på BRA:s RJ100. Incidenten skedde när SAS-planet taxade och BRA-planet stod vid gate. Efter incidenten utredde den danska haverikommissionen olyckan. Efter ett knappt år på Kastrup så avställdes SE-DST och gick till skrot. Interiören i kabinen flyttades över till ersättaren SE-DSZ som BRA köpt från Swiss International Air Lines.

title: Braathens Regional Airlines

wikitext:
{{inaktuell|datum=2025-01|Bolaget flyger ej längre i egen regi utan endast på uppdrag av SAS. Artikeln bör dels beskriva läget innan årsskiftet 2024/2025, dels nuläget.}}
{{Flygbolag
|Flygbolag            =
|Logo                 =
|Bild                 = [[Fil:SE-MKK_ATR_72_BRA_VBY_02.jpg|220px]]
|Bildtext             =  En [[ATR 72]] från Braathens Regional Airlines i luften över Visby flygplats 2017.
<!---Flygfakta--->
|Callsign             = SCANWING, BRAATHENS
|IATA                 = TF
|ICAO                 = SCW, BRX
|Baser                = Stockholm-Bromma, Göteborg, Malmö och Visby
|Nav                  = [[Stockholm-Bromma flygplats]]
|Fokus                =
|Bonusprogram         = BRA Vänner
|Medlemsklubb         =
|Buy on board         =
|Lounge               =På Bromma flygplats
|Allians              =
<!---Företagsfakta--->
|Typ                  =
|Nummer               =
|Huvudkontor 	      = {{flaggbild|Sverige}} [[Stockholm]], [[Sverige]]
|Nyckelpersoner       = Ulrika Matsgård, vd
|Flottstorlek         = 19
|Destinationer        = 7-19
|Bransch              =
|Produkt              =
|Tjänster             =
|Antalanställda       =
<!---Historia--->
|Grundat 	      = 29 februari 2016
|Grundare 	      =
|Sammangående bolag   = [[Braathens Regional]], [[Malmö Aviation]] och [[Sverigeflyg]]
|Avknoppat från       =
|Uppköpt av 	      =
|Gick upp i 	      =
|Tidigare namn 	      =
|Avvecklat 	      =
<!---Ekonomi--->
|Omsättning 	      =
|Brutto  	      =
|Netto 	 	      =
|Tillgångar 	      =
|Förvaltatkapital     =
|Egetkapital 	      =
<!---Struktur--->
|Ägare                = [[Braganza (företag)|Braganza AB]] ([[Per G. Braathen]])
|Moderbolag           =
|Dotterbolag          = Braathens Regional Airways, Braathens Regional Aviation
|Avdelningar          =
<!---Övrigt--->
|Slogan 	      =
|Hemsida              = [https://www.flygbra.se/ Flygbra.se]
|Fotnoter 	      =
}}

'''Braathens Regional Airlines''' (BRA) är ett svenskt [[flygbolag]], bildat 2016 av [[Malmö Aviation]], [[Sverigeflyg]] och [[Braathens Regional]]. Företagets majoritetsägare är investmentföretaget [[Braganza (företag)|Braganza]], som i sin tur ägs av [[Per G. Braathen]].<ref name="BRA pressmeddelande 2020-03-13"/> Sedan oktober 2021 är pensionsbolaget AMF Pension minoritetsägare i BRA. Flygbolaget har [[Stockholm-Bromma flygplats]] som sin primära hub och är Sveriges största inrikesflygbolag sett till antalet flyglinjer som bolaget trafikerar.

BRA flög vid årsskiftet 2019/2020 till 19 destinationer. I mars 2020 hade bolaget en marknadsandel för svenskt inrikesflyg på 30 %.<ref name="BRA pressmeddelande 2020-03-13"/> År 2018 hade företaget en omsättning på 2,4 miljarder kronor och 1 100 anställda.<ref>Uppgift av BRA på BRA:s webbplats, läst 2019-07-30</ref>

På grund av Corona-pandemin ansökte BRA om företagsrekonstruktion den 7 april 2020. Rekonstruktionen genomfördes framgångsrikt och den flygoperativa verksamheten hölls vid liv bland annat genom charterflygningar. Den 12 maj 2021 återstartade BRA sin reguljära flygtrafik och BRA flyger idag 18 linjer, främst inom Sverige men även till Danmark och Finland.

BRA har som mål att nå netto-noll utsläpp år 2030 och bolaget är pionjär inom fossilfritt flyg. Målet om netto-noll utsläpp ska uppnås bland annat genom att använda marknadens bränsleeffektivaste flygplan, bidra till att 100% bioflygbränsleanvändning certifieras snarast och att BRA blir ett av de första flygbolagen att ta in elflyg i sin flotta från göteborgsbaserade elflygstillverkaren [[Heart Aerospace]]<ref>{{Webbref|titel=Pressrum {{!}} Flygbolaget BRA|url=https://newsroom.notified.com/flygbolaget-bra|verk=newsroom.notified.com|hämtdatum=2022-05-29|språk=en}}</ref>.

Den 28 april 2022 lanserade BRA ett nytt upplägg för sina flygbiljetter där kunden redan i första bokningssteget kan välja om kunden vill ha en ordinarie flygbiljett eller en bioflygbiljett och därefter biljettyp. Bioflygbiljetten innehåller då 50% bioflygbränsle.<ref name="bio">{{Webbref|titel=BRA lanserar Bioflygbiljetter|url=https://newsroom.notified.com/flygbolaget-bra/posts/pressreleases/bra-lanserar-bioflygbiljetter|verk=newsroom.notified.com|hämtdatum=2022-05-29|språk=en}}</ref>

== Historia ==
BRA bildades i februari 2016 genom ett samgående av [[Malmö Aviation]], [[Sverigeflyg]], [[Braathens Regional]] (i vilket tidigare [[Golden Air]] uppgått), Braathens Technical, Braathens Training, Gotlandsflyg, Kullaflyg, Blekingeflyg, Kalmarflyg, Flysmåland samt Sundsvallsflyg.<ref name=":0">{{Webbref|url=https://www.flygbra.se/generell-info/det-har-ar-bra/ |titel=Det här är BRA - BRA Sverige |hämtdatum=2016-03-25 |verk=www.flygbra.se |arkivurl=https://web.archive.org/web/20160314062833/https://www.flygbra.se/generell-info/det-har-ar-bra/ |arkivdatum=2016-03-14 }}</ref>

Under 2018 lanserade BRA, som första flygbolag, möjligheten att välja biobränsle som en tillvalsprodukt till den ordinarie flygbiljetten. På samma sätt och steg i bokningsprocessen som kunden väljer till incheckat bagage, avbeställningsskydd, golfbag eller plats för hund eller katt i kabinen. Många flygbolag har sedan följt efter och erbjuder den möjligheten idag. Strax därefter lanserade BRA även möjligheten att köpa årskort och klippkort med biobränsle.<ref name="bio"/>

Till följd av [[Coronapandemin]] 2020, annonserade bolaget 13 mars 2020 att man ställde in 1 300 avgångar mellan 23 mars och 3 maj 2020, men att inga linjer skulle läggas ned helt.<ref name="BRA pressmeddelande 2020-03-13"/> Man varslade också för att ytterligare besparingsåtgärder skulle komma att krävas.<ref name="BRA pressmeddelande 2020-03-13"/> En vecka senare annonserade man ytterligare neddragningar av flygverksamheten, vilket bl.a. innebar att flygningarna på 12 av 18 inrikeslinjer upphörde helt fr.o.m 23 mars.<ref name="BRA pressmeddelande 2020-03-19"/>. Den 1 april 2020 meddelade bolaget att, med hänvisning till regeringens och Folkhälsomyndighetens uppmaningar att avstå från inrikes resor, all trafik ställdes in under tiden 6 april till och med 31 maj 2020.<ref name="BRA pressmeddelande 2020-04-01"/> Den 6 april 2020 ansökte bolaget om [[företagsrekonstruktion]] och verksamheten upphörde därmed tills vidare.<ref name="BRA pressmeddelande 2020-04-06"/> Den 9 september 2020 avslutade bolaget rekonstruktionen enligt tingsrättens beslut.<ref>{{Webbref|titel=Beslut från tingsrätten|url=https://www.flygbra.se/rekonstruktionsbeslut/|verk=www.flygbra.se|hämtdatum=2021-03-01|arkivurl=https://web.archive.org/web/20210215183308/https://www.flygbra.se/rekonstruktionsbeslut/|arkivdatum=2021-02-15}}</ref> Efter det har bolaget startat upp flygtrafik igen.

[[ATR 72]]-flygplanen var i juni 2020 parkerade på [[Ängelholm Helsingborgs flygplats]].<ref name="Flygtorget 2020-06-02" /> Under hösten 2020 har flera av BRAs flygmaskiner tagits i trafik igen och flugit framför allt uppdragstrafik i Sverige och Europa.

Mellan 1 oktober 2020 och 10 januari 2021 trafikerade BRA sträckan [[Stockholm-Arlanda flygplats|Arlanda]]-Arvidsjaur en eller ett par gånger i månaden.<ref>{{Webbref |url=https://static.flygbra.se/flyg-till-arvidsjaur-med-bra/ |titel=Flyg till Arvidsjaur med BRA |hämtdatum=2020-11-21 |verk=www.flygbra.se |arkivurl=https://web.archive.org/web/20201027033517/https://www.flygbra.se/flyg-till-arvidsjaur-med-bra/ |arkivdatum=2020-10-27 }}</ref>

Den 17 september 2024 meddelades att BRA upphör med trafik i eget namn och kommer att flyga på uppdrag av [[SAS Group|SAS]] samt andra kontraktsflygningar från och med 1 januari 2025. Därmed upphör BRA med trafik på Bromma flygplats.<ref>{{Webbref|titel=BRA ingår långsiktigt avtal med SAS|url=https://www.flygbra.se/info/bra-ingar-langsiktigt-avtal-med-sas|verk=www.flygbra.se|hämtdatum=2024-09-18}}</ref>

== Destinationer ==
I maj 2022 flög bolaget till 18 destinationer. Många av destinationerna trafikeras endast från Bromma flygplats, med dessa undantag:

* Visby trafikeras från Stockholm-Bromma, Göteborg-Landvetter, Malmö-Sturup, Ängelholm och Norrköping.
* Lyon trafikeras från Göteborg Landvetter.
* Sälen trafikeras från Stockholm-Bromma, Malmö, Ängelholm och Århus.
* Kristianstad trafikeras via Växjö från Stockholm-Bromma.

{| class="wikitable"
!Land
!Stad
!IATA
!ICAO
!Flygplats
!Noteringar
|-
|{{flag|Sverige}}
|[[Göteborg]]
|GOT
|ESGG
|[[Göteborg-Landvetter flygplats]]
|
|-
|{{flag|Sverige}}
|[[Halmstad]]
|HAD
|ESMT
|[[Halmstads flygplats]]
|
|-
|{{flag|Sverige}}
|Kristianstad
|KID
|ESMK
|Kristianstad flygplats
|Från BMA via VXO
|-
|{{flag|Sverige}}
|[[Kalmar]]
|KLR
|ESMQ
|[[Kalmar flygplats]]
|
|-
|{{flag|Sverige}}
|[[Malmö]]
|MMX
|ESMS
|[[Malmö flygplats]]
|
|-
|{{flag|Sverige}}
|[[Ronneby]]
|RNB
|ESDF
|[[Ronneby Airport]]
|
|-
|{{flag|Sverige}}
|[[Stockholm]]
|BMA
|ESSB
|[[Stockholm-Bromma flygplats]]
|S.k. HUB
|-
|{{flag|Sverige}}
|[[Sälen]]
|SCR
|ESKS
|[[Sälen-Scandinavian Mountains flygplats]]
|Säsong, vinter
|-
|{{flag|Sverige}}
|[[Umeå]]
|UME
|ESNU
|[[Umeå Airport]]
|
|-
|{{flag|Sverige}}
|[[Visby]]
|VBY
|ESSV
|[[Visby flygplats]]
|
|-
|{{flag|Sverige}}
|[[Växjö]]
|VXO
|ESMX
|[[Växjö-Kronobergs flygplats]]
|
|-
|{{Flag|Danmark}}
|[[Århus]]
|AAR
|EKAH
|[[Århus flygplats]]
|Från BMA
|-
|{{flag|Sverige}}
|[[Ängelholm]]
|AGH
|ESTA
|[[Ängelholm Helsingborgs flygplats]]
|
|-
|{{flag|Sverige}}
|[[Östersund]]
|OSD
|ESNZ
|[[Åre Östersunds flygplats]]
|
|-
|{{flag|Frankrike}}
|[[Lyon]]
|LYS
|LFLL
|[[Lyon-Saint Exupéry flygplats]]
|Från GOT
|-
|{{flag|Sverige}}
|[[Norrköping]]
|NRK
|ESSP
|[[Norrköping-Kungsängens flygplats]]
|Säsong, sommar
|}

== Flygplansflotta<ref>https://www.planespotters.net/airline/BRA-Braathens-Regional-Airlines BRA - Braathens Regional Airlines Fleet Details and History</ref> ==
I december 2022 bestod bolagets flygplansflotta av:

{| class="wikitable"
!Flygplan
!Antal
!Passagerare/piloter/kabinbesättning
!Övrigt
!Order
|-
|[[ATR 72|ATR 72-600]]
|style="text-align:center"|13
|style="text-align:center"|72<ref name="flyg24nyheter.com 2019-09-18"/>/2/2
| Flygs av Braathens Regional Airways. Ersätter [[ATR 72|ATR 72-500]]<ref name="flyg24nyheter.com 2019-09-18"/>, [[British Aerospace BAe 146|Avro RJ85]] och [[British Aerospace BAe 146|Avro RJ100]]. De 4 nyaste levererades under sista kvartalet 2019 och första kvartalet 2020.<ref name="flyg24nyheter.com 2019-09-18"/> Två ATR72-600 ansluter sig till flottan 2023 och utökar flottan till 15 ATR72 flygplan.
|style="text-align:center"|1
|-
|[[:sv:Airbus_A319|A319-100]]
|style="text-align:center"|4
|style="text-align:center"|150/156  / 2 / 3-4
|Flyger på rutten Stockholm (BMA) - Malmö (MMX) samt charter.
|style="text-align:center"|2
|-
|'''Totalt'''
| style="text-align:center" |17 + 3 (Order)
|
|
|}

=== Tidigare flygplansflotta ===
{| class="wikitable"
!Flygplan
!Antal
!Avvecklad år
!Passagerare/piloter/kabinbesättning
!Övrigt
|-
|[[Embraer E-Jet|Embraer E-190]]
|3
|2020
|100/2/2
|Leveranser fram tills sommaren 2020. Trafiken med dessa avslutades när verksamheten upphörde och planen återlämnades till ägarna därefter. Hyrdes från [[German Airways]] och flygs av [[WDL Aviation]].<ref name="Di.se 2020-01-31"/> Ersätter [[British Aerospace BAe 146|Avro RJ85]] och [[British Aerospace BAe 146|Avro RJ100]].<ref name="Di.se 2020-01-31"/>
|-
|-
|[[British Aerospace BAe 146|British Aerospace Avro RJ100]]
|10
|2020<ref name="Flygtorget 2020-04-03"/>
|112/2/3
|Flögs av Braathens Regional Aviation. Ersattes av [[Embraer E-Jet|Embraer E-190]] och [[ATR 72|ATR 72-600]].<ref name="Di.se 2020-01-31"/>
|-
|[[British Aerospace BAe 146|British Aerospace Avro RJ85]]
|2
|2020<ref name="Flygtorget 2020-04-03"/>
|95/2/2
|Flögs av Braathens Regional Aviation. Ersattes av [[Embraer E-Jet|Embraer E-190]] och [[ATR 72|ATR 72-600]].<ref name="Di.se 2020-01-31"/>
|-
|[[ATR 72|ATR 72-500]]
|3<ref name="Flygtorget 2019-09-19"/>
|2020<ref name="Flygtorget 2019-09-19"/>
|72/2/2
|Flögs av Braathens Regional Airways. Ersattes av [[ATR 72|ATR 72-600]] under första kvartalet 2020.<ref name="Flygtorget 2019-09-19"/>
|}

== Olyckor och incidenter ==
Den 26 december 2016 kolliderade [[Scandinavian Airlines|SAS]] [[Airbus A340]] OY-KBC med BRA [[Avro RJ100]] SE-DST på [[Kastrup flygplats]]. Ingen person kom till skada. SAS-planets [[winglet]] blev skadat, och det blev omfattade skador på rodret samt stabilisatorn på BRA:s RJ100. Incidenten skedde när SAS-planet [[taxning|taxade]] och BRA-planet stod vid [[Gate (flygplats)|gate]]. Efter incidenten utredde den danska haverikommissionen olyckan.<ref>{{Webbref|url=https://reports.aviation-safety.net/2016/20161226-1_RJ1H_SE-DST_A343_OY-KBC.pdf|titel=https://reports.aviation-safety.net/2016/20161226-1_RJ1H_SE-DST_A343_OY-KBC.pdf|hämtdatum=|arkivdatum=2017-10-18|arkivurl=https://web.archive.org/web/20171018133606/https://reports.aviation-safety.net/2016/20161226-1_RJ1H_SE-DST_A343_OY-KBC.pdf}}</ref> Efter ett knappt år på Kastrup så avställdes SE-DST och gick till skrot. Interiören i kabinen flyttades över till ersättaren SE-DSZ som BRA köpt från [[Swiss International Air Lines]].

== Källor ==
<references>
<ref name="flyg24nyheter.com 2019-09-18">{{webbref
  |url = https://flyg24nyheter.com/2019/09/18/bra-tar-in-fyra-nya-atr-72-600/
  |titel = BRA tar in fyra nya ATR 72-600
  |hämtdatum = 22 juli 2022
  |datum = 18 september 2019
  |verk = flyg24nyheter.com
  |arkivurl = https://web.archive.org/web/20200722174701/https://flyg24nyheter.com/2019/09/18/bra-tar-in-fyra-nya-atr-72-600/
  |arkivdatum = 22 juli 2022
}}</ref>
<ref name="Flygtorget 2019-09-19">{{webbref
  |url = https://www.flygtorget.se/Aktuellt/Artikel/?Id=13350
  |titel = BRA utökar flottan med fler ATR
  |hämtdatum = 22 juli 2022
  |datum = 19 september 2019
  |verk = flyg24nyheter.com
  |arkivurl = https://web.archive.org/web/20200722175633/https://www.flygtorget.se/Aktuellt/Artikel/?Id=13350
  |arkivdatum = 22 juli 2022
}}</ref>

<ref name="Di.se 2020-01-31">{{tidningsref
  |förnamn = Albert
  |efternamn = Capuder
  |rubrik = Hundratalet uppsagda hos BRA ersätts med utländsk personal
  |url = https://www.di.se/nyheter/hundratalet-uppsagda-hos-bra-ersatts-med-utlandsk-personal/
  |tidning = [[Dagens Industri]]
  |datum = 31 januari 2020
  |hämtdatum = 22 juli 2020
  |arkivurl = https://web.archive.org/web/20200722153805/https://www.di.se/nyheter/hundratalet-uppsagda-hos-bra-ersatts-med-utlandsk-personal/
  |arkivdatum = 22 juli 2020
}}</ref>
<ref name="BRA pressmeddelande 2020-03-13">{{pressmeddelanderef
  |url = https://via.tt.se/pressmeddelande/flygbolaget-bra-drar-ner-trafiken-staller-in-1300-inrikes-flygavgangar?publisherId=3234555&releaseId=3272659
  |rubrik = Flygbolaget BRA drar ner trafiken: ställer in 1300 inrikes flygavgångar
  |utgivare = Braathens Regional Airlines
  |datum = 13 mars 2020
  |åtkomstdatum = 22 juli 2020
  |arkivurl = https://web.archive.org/web/20200722160505/https://via.tt.se/pressmeddelande/flygbolaget-bra-drar-ner-trafiken-staller-in-1300-inrikes-flygavgangar?publisherId=3234555&releaseId=3272659
  |arkivdatum = 22 juli 2020
}}</ref>
<ref name="BRA pressmeddelande 2020-03-19">{{pressmeddelanderef
  |url = https://via.tt.se/pressmeddelande/flygbolaget-bra-drar-ned-flygtrafiken-till-en-samhallskritisk-lagstaniva?publisherId=3234555&releaseId=3273053
  |rubrik = Flygbolaget BRA drar ned flygtrafiken till en samhällskritisk lägstanivå
  |utgivare = Braathens Regional Airlines
  |datum = 19 mars 2020
  |åtkomstdatum = 22 juli 2020
  |arkivurl = https://web.archive.org/web/20200722161309/https://via.tt.se/pressmeddelande/flygbolaget-bra-drar-ned-flygtrafiken-till-en-samhallskritisk-lagstaniva?publisherId=3234555&releaseId=3273053
  |arkivdatum = 22 juli 2020
}}</ref>
<ref name="BRA pressmeddelande 2020-04-01">{{pressmeddelanderef
  |url = https://via.tt.se/pressmeddelande/flygbolaget-bra-pausar-allt-flyg-fram-till-31-maj?publisherId=3234555&releaseId=3274330
  |rubrik = Flygbolaget BRA pausar allt flyg fram till 31 maj
  |utgivare = Braathens Regional Airlines
  |datum = 1 april 2020
  |åtkomstdatum = 22 juli 2020
  |arkivurl = https://web.archive.org/web/20200722162052/https://via.tt.se/pressmeddelande/flygbolaget-bra-pausar-allt-flyg-fram-till-31-maj?publisherId=3234555&releaseId=3274330
  |arkivdatum = 22 juli 2020
}}</ref>
<ref name="BRA pressmeddelande 2020-04-06">{{pressmeddelanderef
  |url = https://via.tt.se/pressmeddelande/inrikesflygbolaget-bra-ansoker-om-rekonstruktion?publisherId=3234555&releaseId=3274737
  |rubrik = Inrikesflygbolaget BRA ansöker om rekonstruktion
  |utgivare = Braathens Regional Airlines
  |datum = 6 april 2020
  |åtkomstdatum = 22 juli 2020
  |arkivurl = https://web.archive.org/web/20200722162551/https://via.tt.se/pressmeddelande/inrikesflygbolaget-bra-ansoker-om-rekonstruktion?publisherId=3234555&releaseId=3274737
  |arkivdatum = 22 juli 2020
}}</ref>
<ref name="Flygtorget 2020-04-03">{{webbref
  |url = https://www.flygtorget.se/Aktuellt/Artikel/?Id=13666
  |titel = Pilot: Så var det att flyga Avron
  |hämtdatum = 22 juli 2022
  |datum = 3 april 2020
  |verk = flygtorget.se
  |arkivurl = https://web.archive.org/web/20200722145125/https://www.flygtorget.se/Aktuellt/Artikel/?Id=13165
  |arkivdatum = 22 juli 2022
}}</ref>
<ref name="Flygtorget 2020-06-02">{{webbref
  |url = https://www.flygtorget.se/Aktuellt/Artikel/?Id=13742
  |titel = BRA åter i luften – tillsammans med Amapola
  |hämtdatum = 22 juli 2022
  |datum = 2 juni 2020
  |verk = flygtorget.se
  |arkivurl = https://web.archive.org/web/20200722143425/https://www.flygtorget.se/Aktuellt/Artikel/?Id=13742
  |arkivdatum = 22 juli 2020
  }}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|BRA (airline)}}
* [https://www.flygbra.se Braathens Regional Airlines webbplats]

{{Braathens Aviation}}
{{Svenska flygbolag}}
{{auktoritetsdata}}
[[Kategori:Svenska flygbolag]]
[[Kategori:Flygbolag bildade 2016]]

title: Flygfakta

Callsign: SCANWING, BRAATHENS

IATA: TF

ICAO: SCW, BRX

Flygnav: Stockholm-Bromma flygplats

Bonusprogram: BRA Vänner

Flygplatslounge: På Bromma flygplats

title: Företagsfakta

Huvudkontor: Stockholm, Sverige

Nyckelpersoner: Ulrika Matsgård, vd

title: Historia

Grundat: 29 februari 2016

Bildat av: Braathens Regional, Malmö Aviation och Sverigeflyg

title: Struktur

Ägare: Braganza AB (Per G. Braathen)

title: Övrigt


text:
# Louise Julian
Louise Julian, född 1959, är en svensk företagsledare.
Louise Joulian utbildade sig till civilekonom och började efter examen som reseledare inom Europeiska Ferieskolan. Hon var 2002-09 verkställande direktör för företaget (EF Education) efter grundaren Bertil Hult.
Louise Julian blev 2004 utsedd till Näringslivets mäktigaste kvinna av Veckans Affärer.

title: Louise Julian

wikitext:
'''Louise Julian''', född 1959,<ref>[http://www.chef.se/dynamisk/index.php/index/artikel/akta-dig-nu-kommer-50-talisterna/ Chef.se, 2009-10-14: Akta dig – nu kommer 50-talisterna] {{Wayback|url=http://www.chef.se/dynamisk/index.php/index/artikel/akta-dig-nu-kommer-50-talisterna/ |date=20091015153843 }}</ref> är en svensk företagsledare.

Louise Joulian utbildade sig till civilekonom och började efter examen som reseledare inom Europeiska Ferieskolan. Hon var 2002-09 verkställande direktör för företaget ([[EF Education]]) efter grundaren [[Bertil Hult]].

Louise Julian blev 2004 utsedd till ''[[Näringslivets mäktigaste kvinna]]'' av [[Veckans Affärer]].

==Källor==
===Noter===
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Julian, Louise}}

[[Kategori:Personer inom Sveriges näringsliv]]
[[Kategori:Födda 1959]]
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Levande personer]]


text:
# Pteromalus cerealellae
Pteromalus cerealellae är en stekelart som först beskrevs av William Harris Ashmead 1902.  Pteromalus cerealellae ingår i släktet Pteromalus och familjen puppglanssteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Pteromalus cerealellae

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Pteromalus cerealellae''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Puppglanssteklar]]
| familia = Pteromalidae
| genus_sv =
| genus = [[Pteromalus]]
| species_sv =
| species = '''Pteromalus cerealellae'''
| taxon = Pteromalus cerealellae
| taxon_authority = ([[William Harris Ashmead|Ashmead]], 1902)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Chalcidoidea
| superfamilia_sv = [[Glanssteklar]]
| synonyms = ''Habrocytus cerealellae'' ([[William Harris Ashmead|Ashmead]], 1902)<ref name = "col85239"/>
''Catolaccus cerealellae'' [[William Harris Ashmead|Ashmead]], 1902<ref name = "col52376"/><ref name = "col170719"/>
}}

'''''Pteromalus cerealellae'''''<ref name = "col7513"/> är en [[steklar|stekel]]art som först beskrevs av [[William Harris Ashmead]] 1902.  ''Pteromalus cerealellae'' ingår i [[släkte]]t ''[[Pteromalus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[puppglanssteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/pteromalus+cerealellae/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col7513">Boucek, Z. (1988) Australasian Chalcidoidea (Hymenoptera)., PAGES: 832pp.</ref>
<ref name = "source">''UCD: Universal Chalcidoidea Database''. Noyes J., 2007-09-17</ref>
<ref name = "col85239">Girault, A.A. (1917) The North American species of |Habrocytus|., JOURBOOK: Canadian Entomologist VOLUME: 49 PAGES: 178-182</ref>
<ref name = "col52376">Boucek, Z. (1977) A faunistic review of the Yugoslavian Chalcidoidea (Parasitic Hymenoptera)., JOURBOOK: Acta Entomologica Jugoslavica VOLUME: 13(Supplement) PAGES: 1-145</ref>
<ref name = "col170719">Ashmead, W.H. (1902) A new |Catolaccus| on |Sitotroga cerealis| Oliv., JOURBOOK: Psyche, Cambridge VOLUME: 9 PAGES: 345</ref>
</references>

[[Kategori:Puppglanssteklar]]
[[Kategori:Pteromalus|cerealellae]]

title: Systematik

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Glanssteklar · Chalcidoidea

Familj: Puppglanssteklar · Pteromalidae

Släkte: Pteromalus

Art: Pteromalus cerealellae

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Pteromalus cerealellae

Auktor: (Ashmead, 1902)

title: Synonymer

Synonymer: Habrocytus cerealellae (Ashmead, 1902) · Catolaccus cerealellae Ashmead, 1902

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Latour-en-Woëvre
Latour-en-Woëvre är en kommun i departementet Meuse i regionen Grand Est (tidigare regionen Lorraine) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Fresnes-en-Woëvre som tillhör arrondissementet Verdun. År 2022 hade Latour-en-Woëvre 87 invånare.

## Befolkningsutveckling
Antalet invånare i kommunen Latour-en-Woëvre
| Referens: INSEE |

title: Latour-en-Woëvre

wikitext:
{{Kommunfakta Frankrike
|namn                        = Latour-en-Woëvre
|bild                        = Eglise Latour Woevre.JPG
|bildtext                    =
|flagga                      =
|vapen                       =
|lat_g = 49 |lat_m = 5 |lat_s = | lat_NS = N
|long_g = 5 |long_m = 49 |long_s=  | long_EW = E
|region                      = [[Grand Est]]
|departement                 = [[File:Blason département fr Meuse.svg|15px]] [[Meuse]]
|arrondissement              = [[Verdun, Meuse|Verdun]]
|kanton                      = [[Fresnes-en-Woëvre (kanton)|Fresnes-en-Woëvre]]
|kommunalförbund             =
|höjd_medel                  =
|höjd_max                    =
|höjd_min                    =
|areal                       = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Area}}
|areal_not                   =
|folkmängd                   = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}
|folkmängd_datum             = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkningdatum}}
|folkmängd_not               =
|befolkningstäthet           = auto
|borgmästare                 =
|mandat                      =
|postnummer                  = 55160
|insee                       = 55281
|positionskarta              = Frankrike
|positionskartnamn           = {{Kartposition Frankrike|bild1}}
|karttext                    = Kommunens läge i regionen [[Grand Est]] i Frankrike
|karta                       =
|webbplats                   =
|fotnot                      =
|}}
{{Franska kommunkartor|55281}}

'''Latour-en-Woëvre''' är en [[Frankrikes kommuner|kommun]] i [[Frankrikes departement|departementet]] [[Meuse]] i regionen [[Grand Est]] (tidigare regionen [[Lorraine]]) i nordöstra [[Frankrike]]. Kommunen ligger i kantonen [[Fresnes-en-Woëvre (kanton)|Fresnes-en-Woëvre]] som tillhör [[arrondissement]]et [[Verdun, Meuse|Verdun]]. År {{Stat/Frankrike/Kommuner/BefolkningårWD}} hade Latour-en-Woëvre {{formatnum:{{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}}} invånare.

== Befolkningsutveckling ==
'''''Antalet invånare i kommunen Latour-en-Woëvre'''''
{{Befolkningsutveckling i Frankrikes kommuner|55281}}

== Se även ==
* [[Lista över kommuner i departementet Meuse]]

== Källor ==
<references/>

[[Kategori:Kommuner i Meuse]]

Land: Frankrike

Region: Grand Est

Departement: Meuse

Arrondissement: Verdun

Kanton: Fresnes-en-Woëvre

Befolkningstäthet: 13 invånare/km²

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)


text:
# Myopegma melanesium
Myopegma melanesium är en sjöpungsart som beskrevs av Monniot, F. 2003. Myopegma melanesium ingår i släktet Myopegma och familjen Octacnemidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Myopegma melanesium

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|sjöpungs|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Myopegma melanesium''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Sjöpungar]]
| classis = Ascidiacea
| ordo_sv =
| ordo = [[Enterogona]]
| familia_sv =
| familia = [[Octacnemidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Myopegma]]
| species_sv =
| species = '''Myopegma melanesium'''
| taxon = Myopegma melanesium
| taxon_authority = Monniot, F., 2003
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Tunicata
| subphylum_sv = [[Manteldjur]]
| synonyms =
}}

'''''Myopegma melanesium'''''<ref name = "COL"/> är en [[sjöpungar|sjöpungs]]art som beskrevs av Monniot, F. 2003. ''Myopegma melanesium'' ingår i [[släkte]]t ''[[Myopegma]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Octacnemidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/myopegma+melanesium/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''URMO: UNESCO-IOC Register of Marine Organisms''. Land J. van der (ed), 2008-11-18</ref>
</references>

[[Kategori:Sjöpungar]]
[[Kategori:Myopegma|melanesium]]

title: Systematik

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Manteldjur · Tunicata

Klass: Sjöpungar · Ascidiacea

Ordning: Enterogona

Familj: Octacnemidae

Släkte: Myopegma

Art: Myopegma melanesium

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Monniot, F., 2003


text:
# Jochen Huth
Jochen Huth, född 24 maj 1905 i Leipzig, Kejsardömet Tyskland, död 17 november 1984 i Minusio, Schweiz, var en tysk manusförfattare. På 1930-talet skrev han manus till ett flertal tyska komedifilmer och samarbetade bland annat med Willi Forst i tre filmer och Erich Engel i två. Efter ett uppehåll återkom han till tysk film 1950, men skrev nu manus till mer dramatiska filmer, bland dem Så länge du är min 1953 för vilken han tilldelades Tyska filmpriset.

## Filmmanus, urval
- 1936 – Allotria
- 1937 – Kapriolen
- 1938 – Kvartetten gifter sig
- 1939 – Ett hopplöst fall
- 1940 – Nanette
- 1941 – Axel tar chansen!
- 1953 – Så länge du är min
- 1955 – Råttorna
- 1956 – Djävul i siden
- 1956 – Vor Sonnenuntergang
- 1957 – För en kvinnas skull

title: Jochen Huth

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}
'''Jochen Huth''', född [[24 maj]] [[1905]] i [[Leipzig]], [[Kejsardömet Tyskland]], död [[17 november]] [[1984]] i [[Minusio]], [[Schweiz]], var en tysk manusförfattare. På 1930-talet skrev han manus till ett flertal tyska komedifilmer och samarbetade bland annat med [[Willi Forst]] i tre filmer och [[Erich Engel]] i två. Efter ett uppehåll återkom han till tysk film 1950, men skrev nu manus till mer dramatiska filmer, bland dem ''Så länge du är min'' 1953 för vilken han tilldelades [[Tyska filmpriset]].<ref>https://www.filmportal.de/film/so-lange-du-da-bist_4a629561fbb844cab7c3cae38e9659f1</ref>

== Filmmanus, urval ==
*{{F|1936|Allotria}}
*{{F|1937|Kapriolen}}
*{{F|1938|Kvartetten gifter sig}}
*{{F|1939|Ett hopplöst fall}}
*{{F|1940|Nanette}}
*{{F|1941|Axel tar chansen!}}
*{{F|1953|Så länge du är min}}
*{{F|1955|Råttorna}}
*{{F|1956|Djävul i siden}}
*{{F|1956|Vor Sonnenuntergang}}
*{{F|1957|För en kvinnas skull}}

== Källor ==
*[https://www.filmportal.de/person/jochen-huth_cd511c0316f548bd879ebe4fd842b1be Jochen Huth på filmportal.de]
<references/>

== Externa länkar ==
* {{IMDb-namn|id=0404487}}

{{auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Huth, Jochen}}
[[Kategori:Tyska manusförfattare]]
[[Kategori:Födda 1905]]
[[Kategori:Avlidna 1984]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Personer från Leipzig]]
[[Kategori:Tyska författare under 1900-talet]]

title: Utmärkelser

Utmärkelser:
Tyska filmpriset
Redigera Wikidata


text:
# Atys (Lully)
Atys är en opera (Tragédie en musique) i prolog och fem akter med musik av Jean-Baptiste Lully och libretto av Philippe Quinault byggd på Ovidius dikt Fasti.

## Historia
Operan var Lullys och Quinaults fjärde samarbete tillsammans och den hade premiär den 10 januari 1676 inför det kungliga hovet på slottet i Saint-Germain-en-Laye. Operan fick snabbt rykte som kung Ludvig XIV:s favoritopera och fick därför tillnamnet "L'opéra du Roi" (Kungens opera).
Innehållet är en tragedi om obesvarad kärlek och gudomligt missnöje, och är en av de få operor av Lully som slutar i katastrof för de inblandade. Modergudinnan Kybele älskar hjälten Attis men denne kastrerar sig själv efter att ha varit otrogen och förvandlas till ett pinjeträd.

## Personer
Prologen:
- Le Temps, Tiden (baryton)
- Flore, blomstergudinnan Flora (sopran)
- Melpomène, Melpomene tragedins musa (sopran)
- Iris (sopran)
- Sefyr (haute-contre)
- Hercule, Anthæe, Castor och Pollux, Lyncée, Idas, Eteocles, Polynices (dansare)

Tragedin:
- Atys (Attis) (haute-contre)
- Sangaride, nymf, dotter till floden Sangarius (sopran)
- Cybèle (Kybele), modergudinnan (sopran)
- Celænus, kung av Frygien och son till Neptunus, förälskad i Sangaride (baryton)
- Idas, Atys vän och Doris broder (bas)
- Doris, nymf, Sangarides väninna och syster till Idas (sopran)
- Mélisse, Cybèles förtrogna och prästinna (soprano)
- Le Sommeil, sömnens gud (haute-contre)
- Morphée, drömmarnas gud (haute-contre)
- Phobétor, drömgud (baryton)
- Phantase, drömgud (tenor)
- Flodguden Sangarius, far till Sangaride (bas)
- Alecton, en furie (stum roll)

## Handling
Prolog
För att ära kung Ludvig XIV av Frankrike lovar Tiden evig ära åt den störste hjälten; gudinnan Flora önskar ge sin tribut till hjälten innan han ger sig ut i krig, men Melpomène avbryter och distraherar honom med historien om Atys.
Akt I
Atys väcker frygierna för att förbereda ett välkomnande för gudinnan Cybèle. Idas hånar hans entusiasm och frågar om det är Kärleken som håller honom vaken? Sangaride anländer och låtsas vara förtjust vid möjligheten att får gifta sig med Celaenus, särskilt som Cybèle kommer att närvara. Men när hon blir ensam begråter hon sitt öde och sin starka kärlek till Atys. När Atys kommer in och finner henne sorgsen bekänner han till Sangarides förvåning sin kärlek till henne.
Akt II
Både Atys och Celaenus önskar agera som Cybèles överstepräst. Hon väljer Atys, som hon älskar i smyg, och erkänner att det är för denna kärleks skull som hon har kommit snarare än för bröllopet mellan Celaenus och Sangaride. Atys mottager beviset på sitt ämbete.
Akt III
Cybèle gör så att Atys faller i djup sömn. Ljuva drömmar sjunger om kärlek, men onda mardrömmar varnar honom för straffet att trotsa gudarna. Han vaknar och finner att Cybèle är bara alltför ivrig att trösta honom. Sangaride ber Cybèle att rädda henne från äktenskapet med Celaenus som hon inte älskar. Atys är förvirrad och stödjer hennes önskar och Cybèle gissar deras gemensamma passion.
Akt IV
Sangaride missförstår Atys förvirring som dold passion för Cybèle och gråter över den otacksamme Atys. Men han förklarar sig och de svär evig kärlek. Atys går till Sangarides fader i sin roll som överstepräst och ber honom i Cybèles namn att ställa in bröllopet mellan Sangaride och Celaenus.
Akt V
När Celaenus hör detta konfronterar han Cybèle. De inser att Atys har lurat dem och de beslutar att straffa de älskande. Cybèle kastar en förbannelse över Atys som i sin blindhet hugger ned Sangaride. När han ser vad han gjort försöker Atys begå självmord, men Cybèle förhindrar dådet och förvandlar honom till ett träd. Hon blir ensam kvar att fira sin ihåliga seger och att begråta han som hon har förlorat för evigt.

title: Atys (Lully)

wikitext:
'''''Atys''''' är en opera ([[Tragédie en musique]]) i prolog och fem akter med musik av [[Jean-Baptiste Lully]] och libretto av [[Philippe Quinault]] byggd på [[Ovidius]] dikt ''[[Fasti (dikt)|Fasti]]''.

==Historia==
Operan var Lullys och Quinaults fjärde samarbete tillsammans och den hade premiär den 10 januari 1676 inför det kungliga hovet på slottet i [[Saint-Germain-en-Laye]].{{Anmärkning|På slottet var kung [[Ludvig XIV]] född och där hade han också tillbringat sin barndom innan [[Slottet i Versailles|Versailles]] byggdes.}} Operan fick snabbt rykte som kung [[Ludvig XIV]]:s favoritopera och fick därför tillnamnet "L'opéra du Roi" (Kungens opera).

Innehållet är en tragedi om obesvarad kärlek och gudomligt missnöje, och är en av de få operor av Lully som slutar i katastrof för de inblandade. Modergudinnan [[Kybele]] älskar hjälten [[Attis]] men denne kastrerar sig själv efter att ha varit otrogen och förvandlas till ett pinjeträd.

==Personer==
'''Prologen:'''
*Le Temps, Tiden ([[baryton]])
*Flore, blomstergudinnan [[Flora (gudinna)|Flora]] ([[sopran]])
*Melpomène, [[Melpomene]] tragedins [[Muserna|musa]] (sopran)
*[[Iris (mytologi)|Iris]] (sopran)
*[[Anemoi|Sefyr]] ([[haute-contre]])
*[[Hercules (romersk mytologi)|Hercule]], [[Antaios|Anthæe]], [[Castor och Pollux]], Lyncée, Idas, [[Eteokles|Eteocles]], [[Polyneikes|Polynices]] (dansare)

'''Tragedin:'''
*[[Attis|Atys]] (Attis) (haute-contre)
*Sangaride, [[nymf]], dotter till floden [[Sakarya|Sangarius]] ([[sopran]])
*[[Kybele|Cybèle]] (Kybele), modergudinnan (sopran)
*Celænus, kung av [[Frygien]] och son till Neptunus, förälskad i Sangaride ([[baryton]])
*Idas, Atys vän och Doris broder ([[basstämma|bas]])
*Doris, nymf, Sangarides väninna och syster till Idas (sopran)
*Mélisse, Cybèles förtrogna och prästinna (soprano)
*[[Hypnos (gud)|Le Sommeil]], sömnens gud (haute-contre)
*[[Morfeus|Morphée]], drömmarnas gud (haute-contre)
*Phobétor, drömgud (baryton)
*Phantase, drömgud ([[tenor]])
*Flodguden Sangarius, far till Sangaride (bas)
*[[Alekto|Alecton]], en [[Furier|furie]] (stum roll)

==Handling==
'''Prolog'''
För att ära kung [[Ludvig XIV av Frankrike]] lovar Tiden evig ära åt den störste hjälten; gudinnan Flora önskar ge sin tribut till hjälten innan han ger sig ut i krig, men Melpomène avbryter och distraherar honom med historien om Atys.

'''Akt I'''
Atys väcker frygierna för att förbereda ett välkomnande för gudinnan Cybèle. Idas hånar hans entusiasm och frågar om det är Kärleken som håller honom vaken? Sangaride anländer och låtsas vara förtjust vid möjligheten att får gifta sig med Celaenus, särskilt som Cybèle kommer att närvara. Men när hon blir ensam begråter hon sitt öde och sin starka kärlek till Atys. När Atys kommer in och finner henne sorgsen bekänner han till Sangarides förvåning sin kärlek till henne.

'''Akt II'''
Både Atys och Celaenus önskar agera som Cybèles överstepräst. Hon väljer Atys, som hon älskar i smyg, och erkänner att det är för denna kärleks skull som hon har kommit snarare än för bröllopet mellan Celaenus och Sangaride. Atys mottager beviset på sitt ämbete.

'''Akt III'''
Cybèle gör så att Atys faller i djup sömn. Ljuva drömmar sjunger om kärlek, men onda mardrömmar varnar honom för straffet att trotsa gudarna. Han vaknar och finner att Cybèle är bara alltför ivrig att trösta honom. Sangaride ber Cybèle att rädda henne från äktenskapet med Celaenus som hon inte älskar. Atys är förvirrad och stödjer hennes önskar och Cybèle gissar deras gemensamma passion.

'''Akt IV'''
Sangaride missförstår Atys förvirring som dold passion för Cybèle och gråter över den otacksamme Atys. Men han förklarar sig och de svär evig kärlek. Atys går till Sangarides fader i sin roll som överstepräst och ber honom i Cybèles namn att ställa in bröllopet mellan Sangaride och Celaenus.

'''Akt V'''
När Celaenus hör detta konfronterar han Cybèle. De inser att Atys har lurat dem och de beslutar att straffa de älskande. Cybèle kastar en förbannelse över Atys som i sin blindhet hugger ned Sangaride. När han ser vad han gjort försöker Atys begå självmord, men Cybèle förhindrar dådet och förvandlar honom till ett träd. Hon blir ensam kvar att fira sin ihåliga seger och att begråta han som hon har förlorat för evigt.

==Anmärkningar==
{{Anmärkningslista}}

==Källor==
*{{Bokref |titel=The Penguin Opera Guide |efternamn= |förnamn= |författarlänk= |medförfattare= |år=1995 |utgivare=Penguin Book |utgivningsort=London |isbn=0-670-81293-5 |sid= }}
*{{bokref |efternamn=Sørensen |förnamn=Inger |medförfattare=Jansson, Anders; Eklöf, Margareta |titel=Operalexikonet |år=1993 |utgivare=Forum |utgivningsort=Stockholm |isbn=91-37-10380-6 |libris=7256161 }}
*{{Bokref |titel=The Rough Guide To Opera |efternamn=Boyden |förnamn=Matthew |författarlänk= |medförfattare= |år=2002 |utgivare=Rough Guides |utgivningsort=London |isbn=1-85828-749-9 |sid= }}

[[Kategori:Operor av Jean-Baptiste Lully]]
[[Kategori:Franskspråkiga operor]]


text:
# Nepalmatoiulus pan
Nepalmatoiulus pan är en mångfotingart som beskrevs av Henrik Enghoff 1987. Nepalmatoiulus pan ingår i släktet Nepalmatoiulus och familjen kejsardubbelfotingar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Nepalmatoiulus pan

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|mångfoting|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Nepalmatoiulus pan''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Dubbelfotingar]]
| classis = Diplopoda
| ordo_sv = [[Cylinderdubbelfotingar]]
| ordo = Julida
| familia_sv = [[Kejsardubbelfotingar]]
| familia = Julidae
| genus_sv =
| genus = [[Nepalmatoiulus]]
| species_sv =
| species = '''Nepalmatoiulus pan'''
| taxon = Nepalmatoiulus pan
| taxon_authority = [[Henrik Enghoff|Enghoff]], 1987
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Myriapoda
| subphylum_sv = [[Mångfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Nepalmatoiulus pan'''''<ref name = "col122426"/> är en [[mångfotingar|mångfoting]]art som beskrevs av [[Henrik Enghoff]] 1987. ''Nepalmatoiulus pan'' ingår i [[släkte]]t ''[[Nepalmatoiulus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[kejsardubbelfotingar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/nepalmatoiulus+pan/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col122426">Enghoff, Henrik; Golovatch, Sergei Ilyich; Nguyen Duc, Anh (2004) A review of the millipede fauna of Vietnam (Diplopoda), Arthropoda Selecta, 13 (1-2): 29-43: 29-43.</ref>
<ref name = "source">''SysMyr: Systematic Myriapod Database''. Spelda J., 2008-12-29</ref>
</references>

[[Kategori:Kejsardubbelfotingar]]
[[Kategori:Nepalmatoiulus|pan]]

title: Systematik

Understam: Mångfotingar · Myriapoda

Klass: Dubbelfotingar · Diplopoda

Ordning: Cylinderdubbelfotingar · Julida

Familj: Kejsardubbelfotingar · Julidae

Släkte: Nepalmatoiulus

Art: Nepalmatoiulus pan

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Enghoff, 1987


text:
# Residykalkyl
Residykalkyl är en gren av komplexanalysen som handlar om att beräkna residyer, vilka är komplexa tal proportionella mot konturintegralen av en meromorf funktion längs en kurva som innesluter en av funktionens singulariteter. Residysatsen är en ofta använd sats vid beräkning av residyer.

## Definition
Residyn av en meromorf funktion f i en isolerad singularitet a, ofta betecknad Res(f, a) eller Resa(f), är det unika värdet R så att f(z) - R/(z - a) har en analytisk primitiv funktion i en disk 0 < |z - a| < δ.
Alternativt kan man beräkna residyer genom att hitta Laurentserieutvecklingar. Man kan då definiera residyn som koefficienten a-1 av en Laurentserie.

title: Residykalkyl

wikitext:
{{källor behövs|datum=2017-12}}
'''Residykalkyl''' är en gren av [[Komplex analys|komplexanalysen]] som handlar om att beräkna [[residy]]er, vilka är komplexa tal proportionella mot konturintegralen av en meromorf funktion längs en kurva som innesluter en av funktionens singulariteter. [[Residysatsen]] är en ofta använd sats vid beräkning av residyer.

== Definition ==
Residyn av en meromorf funktion ''f'' i en isolerad singularitet ''a'', ofta betecknad Res(''f, a'') eller Res''a''(''f''), är det unika värdet ''R'' så att {{nowrap|''f(z)'' - ''R''/(''z - a'')}} har en analytisk [[primitiv funktion]] i en disk {{nowrap|0 < {{!}}''z'' - ''a''{{!}} < δ}}.

Alternativt kan man beräkna residyer genom att hitta [[Laurentserie|Laurentserieutvecklingar]]. Man kan då definiera residyn som koefficienten ''a''-1 av en Laurentserie.

[[Kategori:Komplex analys]]


text:
# Plantago princeps
Plantago princeps är en grobladsväxtart som beskrevs av Adelbert von Chamisso och Schltdl.. Plantago princeps ingår i släktet kämpar, och familjen grobladsväxter.

## Underarter
Arten delas in i följande underarter:
- P. p. anomala
- P. p. laxifolia
- P. p. longibracteata

title: Plantago princeps

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|grobladsväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Plantago princeps''
| status =
| image = Plantago princeps laxifolia starr.jpg
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Plisterordningen]]
| ordo = Lamiales
| familia_sv = [[Grobladsväxter]]
| familia = Plantaginaceae
| genus_sv = [[Kämpar]]
| genus = Plantago
| species_sv =
| species = '''Plantago princeps'''
| taxon = Plantago princeps
| taxon_authority = [[Adelbert von Chamisso|Cham.]] & Schltdl.
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Plantago queleniana'' Gaud.
''Plantago princeps'' var.'' queleniana'' (Gaud.) [[Joseph Rock|Rock]]
''Plantago chamissoi'' [[Carl Friedrich Wilhelm Wallroth|Wallr.]] ex [[Wilhelm Gerhard Walpers|Walp.]]
}}

'''''Plantago princeps'''''<ref name = "C132"/> är en [[grobladsväxter|grobladsväxt]]art som beskrevs av [[Adelbert von Chamisso]] och Schltdl.. ''Plantago princeps'' ingår i [[släkte]]t [[Kämpar (växter)|kämpar]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[grobladsväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

== Underarter ==

Arten delas in i följande underarter:<ref name = "COL"/>

* ''P. p. anomala''
* ''P. p. laxifolia''
* ''P. p. longibracteata''

== Bildgalleri ==
<gallery>
File:Plantago princeps var. princeps (4756267149).jpg
File:Plantago princeps var. princeps (4756905108).jpg
</gallery>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16656823|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Cham. & Schltdl., 1826 ''In: Linnaea, 1: 167''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-08-31 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Plantago princeps|''Plantago princeps''}}
* {{wikispecies|Plantago princeps|''Plantago princeps''}}

[[Kategori:Kämpar]]
[[Kategori:Plantago|princeps]]

title: Systematik

Ordning: Plisterordningen · Lamiales

Familj: Grobladsväxter · Plantaginaceae

Släkte: Kämpar · Plantago

Art: Plantago princeps

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Plantago princeps

Auktor: Cham. & Schltdl.

title: Synonymer

Synonymer: Plantago queleniana Gaud. · Plantago princeps var. queleniana (Gaud.) Rock · Plantago chamissoi Wallr. ex Walp.


text:
# Ceratobaeus undeneya
Ceratobaeus undeneya är en stekelart som beskrevs av Muhammad Iqbal och Austin 2000. Ceratobaeus undeneya ingår i släktet Ceratobaeus och familjen Scelionidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Ceratobaeus undeneya

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Ceratobaeus undeneya''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv =
| familia = [[Scelionidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Ceratobaeus]]
| species_sv =
| species = '''Ceratobaeus undeneya'''
| taxon = Ceratobaeus undeneya
| taxon_authority = [[Muhammad Iqbal|Iqbal]] & [[Austin (auktor)|Austin]], 2000
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Platygastroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Ceratobaeus undeneya'''''<ref name = "col395"/> är en [[steklar|stekel]]art som beskrevs av [[Muhammad Iqbal]] och [[Austin (auktor)|Austin]] 2000. ''Ceratobaeus undeneya'' ingår i [[släkte]]t ''[[Ceratobaeus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Scelionidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/ceratobaeus+undeneya/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col395"> (2007) , website, Hymenoptera Name Server - 10-Oct-2007</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Ceratobaeus undeneya|''Ceratobaeus undeneya''}}

[[Kategori:Steklar]]
[[Kategori:Ceratobaeus|undeneya]]

title: Systematik

Överfamilj: Platygastroidea

Familj: Scelionidae

Släkte: Ceratobaeus

Art: Ceratobaeus undeneya

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Iqbal & Austin, 2000


text:
# Wendy Kilbourne
Wendy Kilbourne, född 29 juni 1964 i Los Angeles, Kalifornien, är en amerikansk skådespelare och advokat.
Kilbourne är kanske främst känd i Sverige för sina roller som Constance Hazard i Nord och Syd samt radiostationsägarinnan Devon King i En röst i natten. Hon är gift med sin motspelare i Nord och Syd James Read, paret har två barn och hon är numera verksam som advokat.

## Filmografi i urval
- 1985 - Nord och Syd (Book I)
- 1986 - Nord och Syd (Book II)
- 1987 - Ingenting gemensamt
- 1988-1990 - En röst i natten (TV-serie)
- 1989 - Gott nytt år!
- 1994 - Nord och Syd (Book III)

title: Wendy Kilbourne

wikitext:
{{Infobox Skådespelare
| namn              = Wendy Kilbourne
| bild              =
| bildstorlek       =
| bildtext          =
| födelsenamn       =
| födelsedatum      = {{ålder|1964|6|29}}
| plats             = [[Los Angeles]], [[Kalifornien]], [[USA]]
| andra namn        =
| år aktiv          = 1982–1996
| make              = [[James Read]] <br> (1988– )
| maka              =
| partner           =
| hemsida           =
| noterbara roller  =
| guldbaggen        =
| kristallen        =
| oscars            =
| emmyawards        =
| tonyawards        =
| goldenglobeawards =
| baftaawards       =
| imdb              = 0452935
}}

'''Wendy Kilbourne''', född [[29 juni]] [[1964]] i [[Los Angeles]], [[Kalifornien]], är en [[USA|amerikansk]] [[skådespelare]] och [[advokat]].

Kilbourne är kanske främst känd i Sverige för sina roller som Constance Hazard i ''[[Nord och Syd]]'' samt radiostationsägarinnan Devon King i ''[[En röst i natten]]''. Hon är gift med sin motspelare i ''Nord och Syd'' [[James Read]], paret har två barn och hon är numera verksam som advokat.

== Filmografi i urval ==
*1985 - ''[[Nord och Syd]]'' (Book I)
*1986 - ''[[Nord och Syd]]'' (Book II)
*1987 - ''[[Ingenting gemensamt]]''
*1988-1990 - ''[[En röst i natten]]'' (TV-serie)
*1989 - ''[[Gott nytt år!]]''
*1994 - ''[[Nord och Syd]]'' (Book III)

== Externa länkar ==
* {{IMDb-namn|id=0452935}}

{{Illustrationsbehov-skådespelare}}

{{auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Kilbourne, Wendy}}
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Födda 1964]]
[[Kategori:Amerikanska skådespelare]]
[[Kategori:Amerikanska TV-skådespelare]]
[[Kategori:Levande personer]]

Född: 29 juni 1964 · Los Angeles, Kalifornien, USA

Make: James Read · (1988– )


text:
# Vadsjön, Uppland
Vadsjön är en sjö i Norrtälje kommun i Uppland och ingår i Skeboån-Broströmmens kustområde. Sjön har en area på 0,102 kvadratkilometer och ligger 23,6 meter över havet.

## Delavrinningsområde
Vadsjön ingår i det delavrinningsområde (666917-165556) som SMHI kallar för Mynnar i havet. Medelhöjden är 18 meter över havet och ytan är 37,29 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (70 procent), öppen mark (11 procent) och jordbruk (14 procent). Avrinningsområdet har 1,17 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 3,1 procent.

title: Vadsjön, Uppland

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Vadsjön
|alternativt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Sverige Stockholm
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Stockholms län]]
|kommun =  [[Norrtälje kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Uppland]]
|socken= [[Häverö socken]]

|nordliggrad =	60.02805
|östliggrad = 18.67643
|SWEREF_99_TM_N = 6660231
|SWEREF_99_TM_E = 704818

<!-- Sjödata -->
|area = 0.102
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd = 23.6
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|strandlinje = 2.09
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 666024-166008
|id_vattenförekomst =
|VYID = 666004-166005
|huvudavrinningsområde_id = 57058
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID = 666950-165508
|utflöde=
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID = 666917-165556
|delavrinningsområde_namn = Mynnar i havet
|delavrinningsområde_areal = 37.29
|delavrinningsområde_areal_vattenytor = 1.17
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 37.29
|delavrinningsområde_biflödesordning = 1
|delavrinningsområde_utflöde =
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn =
|delavrinningsområde_VDRID = 666950-165508
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 0
|delavrinningsområde_nedströms = 600740-183460
|delavrinningsområde_medelhöjd = 18
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 4
|vattendistrikt_id = SE3
|natura_2000_id =
|öar =
|städer =

|fotnoter =

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Vadsjön''' är en [[sjö]] i [[Norrtälje kommun]] i [[Uppland]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|57058}}. Sjön har en area på {{formatnum:0.102}} kvadratkilometer och ligger {{formatnum:23.6}} [[meter över havet]].

== Delavrinningsområde ==
Vadsjön ingår i det [[delavrinningsområde]] (666917-165556) som [[SMHI]] kallar för ''Mynnar i havet''. Medelhöjden är {{formatnum:18}} meter över havet och ytan är {{formatnum:37.29}} kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde mynnar i havet.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}} Avrinningsområdet består mestadels av [[skog]] (70 procent), [[öppen mark]] (11 procent) och [[jordbruk]] (14 procent). Avrinningsområdet har {{formatnum:1.17}} kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på {{formatnum:3.1}} procent.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Norrtälje kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}
* {{VISS-länk|EUID=NW666002-166019|text=Vadsjön på VISS}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-09}}

[[Kategori:Insjöar i Skeboån-Broströmmens kustområde]]
[[Kategori:Insjöar i Uppland]]
[[Kategori:Insjöar i Norrtälje kommun]]

title: Vadsjön · Insjö

Län: Stockholms län

Kommun: Norrtälje kommun

Landskap: Uppland

Socken: Häverö socken

title: Mått

title: Flöden

Huvudavrinningsområde: Skeboån-Broströmmens kustområde (57058)

title: Övrigt

Vattendistrikt: Vattenmyndigheten Norra Östersjön (SE3)

Limnisk ekoregion: Sydöst, söder om norrlandsgränsen, inom vattendelaren till Östersjöns avrinningsområde, under 200 m ö.h.

title: Delavrinningsområde

Namn: Mynnar i havet

Avstånd till havet: 0 km