text:
# Horsmonden
Horsmonden (engelskt uttal: [ˈhɔːrzmənˌdɛn]
 ( lyssna)) är en ort och civil parish i grevskapet Kent i sydöstra England. Orten ligger i distriktet Tunbridge Wells, cirka 12 kilometer öster om Royal Tunbridge Wells och cirka 6 kilometer sydost om Paddock Wood. Tätorten (built-up area) hade 1 581 invånare vid folkräkningen år 2021.

title: Horsmonden

wikitext:
{{Geobox|Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                  = Horsmonden
| native_name           =
| other_name            =
| category              = Ort
<!-- *** Namn **** -->
| etymology             =
| official_name         =
| motto                 =
| nickname              =
<!-- *** Bild *** -->
| image                 = St Margaret's Church, Horsmonden (Geograph Image 1943989 dc28f63c).jpg
| image_caption         = ''St Margaret's Church'' i Horsmonden
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                  =
| symbol                = | symbol_type =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country               = Storbritannien
| country_flag          = true
| state                 = [[England]] | state_type = [[Storbritanniens riksdelar|Riksdel]]
| region               = [[Sydöstra England]]
| region_type          = [[Englands regioner|Region]]
| district             = [[Kent (grevskap)|Kent]]
| district_type        = [[Englands ceremoniella grevskap|Ceremoniellt grevskap]]
| commune              = [[Kent (grevskap)|Kent]]
| commune_type         = [[Englands administrativa indelning|Administrativt grevskap]]
| municipality         = [[Borough of Tunbridge Wells|Tunbridge Wells]]
| municipality_type    = [[Englands administrativa indelning|Distrikt]]
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                  =
| landmark              =
| river                 =
<!-- *** Läge *** -->
| location              =
| elevation             =
| lat_d                 = 51 | lat_m  =  8 | lat_s  = 21 | lat_NS  = N
| long_d                =  0 | long_m = 25 | long_s = 55 | long_EW = E
| highest               = | highest_note =
| highest_elevation     = | highest_elevation_note =
| lowest                = | lowest_note =
| lowest_elevation      = | lowest_elevation_note =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                = | length_orientation =
| width                 = | width_orientation =
| area                  = {{Stat/England+Wales/Tätorter/Areal|E63005814}} | area_date = {{Stat/England+Wales/Tätorter/Areal|år}} | area_note = {{Stat/England+Wales/Tätorter/Areal|ref}} | area_decimals =
| area_land             = | area_land_decimals =
| area_water            = | area_water_decimals =
| area_urban            = | area_urban_decimals =
| area_metro            = | area_metro_decimals =
| area_municipal        = | area_municipal_decimals =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population            = {{Stat/England+Wales/Tätorter/Befolkning|E63005814}} | population_date = {{Stat/England+Wales/Tätorter/Befolkning|år}} | population_note = {{Stat/England+Wales/Tätorter/Befolkning|ref}}
| population_urban      = | population_urban_date = | population_urban_note =
| population_metro      = | population_metro_date = | population_metro_note =
| population_municipal  = | population_municipal_date = | population_municipal_note =
| population_density    = auto | population_density_note =
| population_urban_density = | population_urban_density_note =
| population_metro_density = | population_metro_density_note =
| population_municipal_density = | population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1           = | population1_type =
| population2           = | population2_type =
| population3           = | population3_type =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established           = | established_type =
| date                  = | date_type =
| government            =
| government_location   = | government_region = | government_state =
| mayor                 =
| mayor_party           =
| leader                = | leader_type =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone              = [[Västeuropeisk tid|WET]] | utc_offset = +0
| timezone_DST          = [[British Summer Time|BST]] | utc_offset_DST = +1
| postal_code           = TN12 | postal_code_type = [[Postnummer]]
| postal_town           = TONBRIDGE | postal_town_type = [[Postort]]
| area_code             = 01892 | area_code_type = [[Riktnummer]]
| code                  = | code_type =
| code1                 = | code1_type =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                  = | free_type =
| free1                 = | free1_type =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                   = Kent UK location map.svg
| map_caption           = Horsmondens läge i Kent
| map_locator           = Kent
| map_locator_x         =
| map_locator_y         =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website               = [https://www.horsmonden-pc.gov.uk/ www.horsmonden-pc.gov.uk]
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes             =
}}

'''Horsmonden''' ({{IPA-en|ˈhɔːrzmənˌdɛn|-|En-Horsmonden.ogg}}) är en ort och ''[[civil parish]]'' i grevskapet [[Kent (grevskap)|Kent]] i sydöstra [[England]]. Orten ligger i distriktet [[Borough of Tunbridge Wells|Tunbridge Wells]], cirka 12 kilometer öster om [[Royal Tunbridge Wells]] och cirka 6 kilometer sydost om [[Paddock Wood]]. Tätorten (''built-up area'') hade {{formatnum:{{Stat/England+Wales/Tätorter/Befolkning|E63005814}}}} invånare vid folkräkningen år {{Stat/England+Wales/Tätorter/Befolkning|år}}.{{Stat/England+Wales/Tätorter/Befolkning|ref2}}

== Referenser ==
<references/>

== Externa länkar ==
*{{commonscat|Horsmonden}}

[[Kategori:Orter i Kent]]
[[Kategori:Civil parishes i Kent]]

Land: Storbritannien

Riksdel: England

Region: Sydöstra England

Ceremoniellt grevskap: Kent

Administrativt grevskap: Kent

Distrikt: Tunbridge Wells

Befolkningstäthet: 2 774 invånare/km²

Tidszon: WET (UTC+0)

- sommartid: BST (UTC+1)

Postort: TONBRIDGE


text:
# Lais från Hyccara
Lais från Hyccara , död 340 f.Kr., var en grekisk hetär i Korinth under antiken.
Lais kom från Hyccara på Sicilien och var dotter till Timandra (eller Damasandra). Hon blev förälskad i Hippostratos  och följde honom till Thessalien där hon stenades till döds i Afrodites tempel av en grupp svartsjuka kvinnor.
Lais var även namnet på en annan hetär i samma stad vid ungefär samma tid, Lais från Korinth, och de blev redan av antika författare ofta förväxlade med varandra. Många anekdoter berättades om "hetären Lais", och på grund av förväxlingen är det ofta svårt att avgöra vem det gäller.
En sådan lyder att hon ska ha erbjudits 1.000 drachma av Demosthenes för en natt, men hon höjde priset till 10.000 drachma efter att ha sett honom, medan hon däremot tog emot Diogenes gratis.

wikiname: svwiki

title: Lais från Hyccara

in_language: sv

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}
'''Lais från Hyccara ''', död 340 f.Kr., var en grekisk [[hetär]] i [[Korinth]] under [[antiken]].

Lais kom från [[Hyccara]] på Sicilien och var dotter till Timandra (eller Damasandra). Hon blev förälskad i Hippostratos  och följde honom till [[Thessalien]] där hon stenades till döds i [[Afrodite]]s tempel av en grupp svartsjuka kvinnor.

Lais var även namnet på en annan hetär i samma stad vid ungefär samma tid, [[Lais från Korinth]], och de blev redan av antika författare ofta förväxlade med varandra. Många anekdoter berättades om "hetären Lais", och på grund av förväxlingen är det ofta svårt att avgöra vem det gäller.

En sådan lyder att hon ska ha erbjudits 1.000 drachma av [[Demosthenes]] för en natt, men hon höjde priset till 10.000 drachma efter att ha sett honom, medan hon däremot tog emot [[Diogenes]] gratis.

==Källor==
* {{enwp|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Lamia_of_Athens&oldid=879343295}}
<references/>
* Konstantinos Kapparis: ''[https://books.google.se/books?id=RsM7DwAAQBAJ&pg=PA429&lpg=PA429&dq=Nannion+hetaira&source=bl&ots=A6iBMxipC2&sig=ACfU3U0j8VNYuILYay-wRl6VqRx0zxQk4w&hl=sv&sa=X&ved=2ahUKEwiCntjGpqDnAhXKvosKHUPtBggQ6AEwAnoECAQQAQ#v=onepage&q&f=false     Prostitution in the Ancient Greek World]''

{{auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Lais}}
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Personer under 300-talet f.Kr.]]
[[Kategori:Hetärer]]

Född: Hyccara, Italien

Död: Thessalien, Grekland

Sysselsättning: Hetär, författare

Föräldrar: Timandra


text:
# Mycetophila philomycesa
Mycetophila philomycesa är en tvåvingeart som beskrevs av Wu 1997. Mycetophila philomycesa ingår i släktet Mycetophila och familjen svampmyggor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Mycetophila philomycesa

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Mycetophila philomycesa''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Svampmyggor]]
| familia = Mycetophilidae
| genus_sv =
| genus = [[Mycetophila]]
| species_sv =
| species = '''Mycetophila philomycesa'''
| taxon = Mycetophila philomycesa
| taxon_authority = [[Wu (auktor)|Wu]], 1997
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Mycetophila philomycesa'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av [[Wu (auktor)|Wu]] 1997. ''Mycetophila philomycesa'' ingår i [[släkte]]t ''[[Mycetophila]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[svampmyggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/mycetophila+philomycesa/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om svampmyggor}}

[[Kategori:Svampmyggor]]
[[Kategori:Mycetophila|philomycesa]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Svampmyggor · Mycetophilidae

Släkte: Mycetophila

Art: Mycetophila philomycesa

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Marie Under
Marie Under, född 27 mars 1883 i Tallinn, Guvernementet Estland, Kejsardömet Ryssland, död 25 september 1980 i Stockholm, var en estnisk poet som flydde undan sovjetockupationen till Sverige 1944. Hon gav ut 13 diktsamlingar och blev en av de mest inflytelserika och mytomspunna estniska diktarna genom tiderna. Flera gånger nominerades hon till Nobelpriset i litteratur men hon fick det aldrig. I Sverige levde hon helt bortglömd av övriga samhället i Mälarhöjden. Hon återvände aldrig till sitt hemland och hennes dikter var länge helt förbjudna i sovjetrepubliken Estland. Under var åren 1902–1924 gift med bokhållaren Carl Hacker, och i sitt andra äktenskap, åren 1924–1977, med den estländske poeten Artur Adson.

## Bakgrund

### Uppväxt
Under föddes 1883 i Reval – tidigare namn för Tallinn i guvernementet Estland – som dotter till läraren Friedrich "Priidu" Under (1843–1930) från Dagö och Leena, född Kerner (1854–1934). Hon lärde sig att läsa tidigt; vid fyra års ålder. Hon började läsa på både estniska och tyska. Goethe och Schiller var bland de första poeterna som hon hade möjlighet att bekanta sig med. Hon gick i en tyskspråkig flickskola, och lärde sig där även franska och ryska. Efter skoltiden fick hon anställning som barnfröken hos familjen von Stackelberg på godset Kreuzhof – Risti herrgård. Vid sidan av studier gjorde hon sina första försök att skriva poesi, dock på tyska. Estniska var vid den tiden ett språk som användes hemma och i finare skolor lärde man sig ingen estniska alls.

### Ungdom, tidigt diktande
1901–1902 fick hon arbete vid en liberal estnisk dagstidning, Teataja. Där mötte hon flera av dåtidens aktiva och framåtsträvande kulturpersonligheter: Konstantin Päts som senare blev politiker och Estlands president, författaren Eduard Vilde och Ants Laikmaa, en av den kanske mest västinspirerade konstnärerna i Estland då. Den unga poeten var arton år när hon först kom i kontakt med ett levande estniskt kulturliv, det var då hon började dikta på estniska. Men den frihet som arbetslivet gav den unga kvinnan var kortlivad, 1902 gifte hon sig med bokhållaren Carl Hacker. Paret flyttade till Kutjino, en förort till Moskva. Hon fick snabbt två barn. Det var 1905 års revolution i Ryssland som väckte frihetstankar i Estland och även hos henne. Hennes dikter publicerades anonymt i estniska tidningar och i det första manifestliknande litteratur-albumet "Ung-Estland" (Noor-Eesti) 1905. I Estland betraktas den samlingen av texter som vändpunkten och början av den estniska moderna kulturepoken.

## Siurus prinsessa
Under återvände 1906 till Tallinn och började översätta sina tyska dikter till estniska på inrådan av konstnären Ants Laikmaa. 1913 lärde hon känna poeten Artur Adson och bestämde sig för att lämna sin make. Relationen med Adson inspirerade henne, dessutom gav han henne utrymme att arbeta. Adson blev en källa till hennes modiga och helt unika erotiska dikter. 1917 grundade paret tillsammans med några andra då fortfarande okända diktare och författare "Siuru"-sällskapet, influerat av symbolismen.  Siuru är en mytisk fågel i nationaleposet Kalevipoeg. Samma år reste de på en turné i Estland. Hon var då fortfarande officiellt gift med Hacker. Det var när första världskriget och revolutionen pågick i Ryssland som Under gav ut sin första diktsamling "Sonetid" (1917). Samlingen är på estniska och skapade starka reaktioner, dessutom blev den mycket populär. Under får smeknamnet Siurus prinsessa och skrivandet blir hennes fulltidssysselsättning framöver.
I februari 1918 förklarades Estland självständigt, men snart började ett nytt krig. Nu skulle det fria Estland försvaras mot det bolsjevikiska Ryssland och balttyska Landeswehr, och först 1920 blev det fred. Innan dess hade Under hunnit att ge ut tre nya diktsamlingar. Artur Adsons kärleksfulla omsorg och ett statligt stipendium gav henne friheten att ägna sig åt diktning. År 1924 skilde sig Under från Hacker och gifte sig med Artur Adson. Då hade hon hunnit att ge ut fem diktsamlingar och bli en av de mest kända estniska diktarna genom tiderna. Paret Adson levde tillbakadraget, hon ville inte vistas i offentligheten. De hade gjort flera resor i Europa: 1921–1923 till Tyskland, 1926 till Paris, senare till Polen, Tjeckoslovakien, Österrike, Ungern, Italien, Holland. Paret hittade ett hem i ett lugnt villaområde nära Tallinn, Nõmme. Somrarna vistades hon vid kusten, men aldrig vid stora kurorter. Hon blev hedersledamot av internationella Pen-klubben och fick många olika litteraturpriser, och hennes dikter översattes till flera andra språk.
Idyllen tog abrupt slut när Estland ockuperades av Sovjetunionen, och repressalier blev vardag i Estland. Människor försvann utan rättegångar, 1941 togs tiotusentals till fånga och skickades till Sibirien. Därpå kom ockupationen under Nazi-Tyskland, med nya avrättningar och koncentrationsläger. När tyskarna lämnade Estland 1944 och sovjetarmén närmade sig igen, erbjöds Marie Under, så som många andra framstående personer, en möjlighet att fly.

## Flykten till Sverige
Den 20 september 1944 lämnar Marie Under Tallinn tillsammans med Artur Adson för att aldrig mer få återse sitt hemland. Den 29 september placerades hon på Sigtuna flyktingläger, där hon i tre månader fick dela rum med 11 andra människor. Mitt i allt detta försöker hon att återskapa en dikt som hon har förlorat. Det var förödande, hon led av sömnsvårigheter och fick äta sömntabletter, ibland flera gången om natten. Vid jultiden fick hon och Artur Adson ett eget rum. Adson beskriver rummet i sin dagbok som en "tändsticksask". Rummet var lika långt som en säng, Det var bara plats för två sängar vid vardera väggen och en meter golvyta emellan dem. Hösten var vacker och det blev långa promenader i Sigtuna vid Mälaren.
Våren kom och nu skulle hela lägret flyttas ännu en gång. När paret tillsammans med andra flyktingar var placerat i Gränna flyktingläger fick Under veta att professor Wieselgren hade ställt upp hennes kandidatur till Nobelpriset i litteratur, med ett urval av dikter översatta av Ants Oras. Det blev inget Nobelpris, men nu fick hon åtminstone ett stort hotellrum med två separata rum och stora fönster mot trädgården i ett gammaldags hotell, Ribbargården. Hon fortsatte sitt arbete och började skriva nya dikter. Estniska flyktingar omslöt henne med kärlek och uppmärksamhet på hennes födelsedagar.
Artur Adson fick en tjänst på arkivet vid Drottningholms teatermuseum. Efter ett år i olika flyktingläger flyttade paret till Mälarhöjden, Klubbacken 59 III, där Marie Under bodde och diktade resten av sitt liv fram till 1980. Då svek hennes hälsa och hon flyttades över till ett vårdhem. Den 25 september 1980 avled Marie Under i Stockholm utan att någonsin ha kunnat återvända till sitt hemland igen. Marie Under begravdes på Skogskyrkogården i Stockholm.
Marie Unders livsverk består av 13 diktsamlingar, var av 3 i Sverige (1 postum) och ett stort antal översättningar från flera språk. Det var en sorgens dag för den estniska minoriteten i Sverige, hela estniska diasporan, utspridd i västvärlden och till Sovjet Estland. I Sverige blev hon inte erkänd som en stor diktare trots olika försök att introducera hennes verk på svenska. Ivar Grünthal, Ilmar Laaban, Sylvia Airik-Priuhka och Enel Melberg har gjort översättningar av hennes dikter till svenska. På andra sidan av järnridån blev Unders dikter länge förbjudna, efter årtionden ändrades dock den politiken och hennes samlingar gavs ut på nytt, inte i sin helhet och utan hennes tillåtelse.
2004 sattes det upp en minnestavla i huset Klubbacken 59, Hägersten där paret Under-Adson bodde.
I juni 2016 flyttades hennes kvarlevor till Tallinn.

### Diktsamlingar
- 1917 – "Sonetid". Dikter 1912–1917;
- 1918 – "Eelõitseng". Dikter 1904–1913;
- 1918 – "Sinine puri". Dikter 1917–1918;
- 1920 – "Verivalla". Dikter 1919–1920;
- 1923 – "Pärisosa". Dikter 1920–1922;
- 1927 – "Hääl varjust". Dikter 1923–1927;
- 1928 – "Rõõm ühest ilusast päevast". Dikter 1923–1927;
- 1929 – "Õnnevarjutus". Ballader 1927–1929;
- 1930 – "Lageda taeva all". Dikter 1927–1930;
- 1935 – "Kivi südamelt". Dikter 1930–1935;
- 1942 – "Mureliku suuga". Dikter 1935–1942;
- 1954 – "Sädemed tuhas". Dikter 1943–1954;
- 1963 – "Ääremail". 8 nya egna dikter och 36 överättningar; (Stockholm)
- 1981 – "Mu süda laulab".

### Senare samlingar och urval
- „Ja liha sai sõnaks“ (urval från 10 samlingar). Hando Mugasto illustrationer. Eesti Kirjastuse Kooperatiiv, Tartu 1936, 366 s.
- Kogutud teosed, I köide (Eelõitseng; Sonetid; Sinine puri; Rõõm ühest ilusast päevast). Noor-Eesti Kirjastus, Tartu 1940.
- Kogutud teosed, II köide (Verivalla; Pärisosa; Hääl varjust ), 1940.
- Kogutud teosed, III köide (Õnnevarjutus; Lageda taeva all; Kivi südamelt). Sammanfattning: Ants Oras, 1940.
- „Sõnasild” (luulevalimik). Eesti Kirjastus Orto, Vadstena 1945, 222 s.
- „Südamik” (valik luuletusi ja ballaade 1917–1957). Inledning: Aleksis Rannit. Ülemaailmne Eesti Kirjanduse Selts: New York; Vaba Eesti, Stockholm, 1957, 250 s
- „Kogutud luuletused” (samlade dikter redigerad av Marie Under själv). Inledning: Ants Oras. Vaba Eesti, Stockholm 1958, 523 s.
- “Valitud luuletused”. Sammansatt av Paul Rummo; illustrationer av Hando Mugasto. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1958, 280 s.
- “Kolmteist ballaadi”. LR 1963, no 10.
- „Uneretk” (urval från “Sädemed tuhas” och “Ääremail”). LR 1968, no 13.
- „Mu süda laulab“ (dikter från 13 samlingar). Sammansatt av Paul Rummo, sammanfattning: Erna Siirak. Illustrationer av Vive Tolli. Eesti Raamat, Tallinn 1981; 2. utgåva 1984.
- [Dikter]. Sari Väike luuleraamat. Sammansatt Ellen Niit. Eesti Raamat, Tallinn 1987.
- „Mureliku suuga; Sädemed tuhas; Ääremail“. Redigerat och sammanfattat Georg Grünberg. Eesti Raamat, Tallinn 1998.
- „Õnnevarjutus” (balladsamling). 2. utgåva. Redigerat och sammanfattat Arne Merilai. Tänapäev, Tallinn 2000; 3. utgåva 2003.
- „Under armastusest” (dikter och fragmenter ur brev). Vald och sammanfattat av Sirje Olesk. Tänapäev 2002.
- „Lauluga ristitud”. Tänapäev 2006, 588 s.
- „Laternaks mu enda süda”. Sammansatt av Viiu Härm, Tänapäev 2006, 91 s.

### Brevväxlingar
- Ivar Ivask, "Marie Underi kirju" – Keel ja Kirjandus 1990, no 7, s 422–429.
- Rutt Hinrikus, “Printsess ja kaanekukk” (Marie Unders relation med Ants Laikmaa + Unders blev) – Looming 1997, no 8, s 1098–1122.
- Eduard Vilde kirjad Marie Underile – Looming 2006, no 5, s 744–754; s 755–761 även Sirje Kiins artikel „Vilde ja Under“.
- „Under ja Tuglas" (Marie Unders och Friedebert Tuglas brevväxling). Sammansatt av Rutt Hinrikus. Tänapäev, Tallinn 2006, 208 s.

## Översättningar till svenska
- Vigilia: dikter (i urval och tolkning av Ivar Grünthal och Ilmar Laaban och med förord av Johannes Edfelt) (Wahlström & Widstrand, 1963)
- Himlafärd (översättning Sylvia Airik-Priuhka) (Estniska EMP-förlaget, 1963)
- Eftersken: dikter och ballader (i översättning av Silvia Airik-Priuhka och med förord av Bo Setterlind) ([Eesti kultuuri koondis [Estniska kultursamfundet], 1988)
- En stjärna föll: dikter = Langes üks täht (i urval och tolkning av Silvia Airik-Priuhka) (Ny Norden, 2007) [tvåspråkig utgåva]
- Gnistor i askan (inledning och översättning Enel Melberg) (Ellerström, 2007)

title: Marie Under

wikitext:
{{faktamall biografi WD
| födelsedatum = [[27 mars]] [[1883]]
| dödsdatum = [[25 september]] [[1980]] (97 år)
}}
'''Marie Under''', född [[27 mars]] [[1883]] i [[Tallinn]], [[Guvernementet Estland]], [[Kejsardömet Ryssland]], död [[25 september]] [[1980]] i [[Stockholm]],<ref>{{Webbref|url=http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=3962|titel=Eesti biograafiline andmebaas ISIK|hämtdatum=2018-03-10|verk=www2.kirmus.ee|arkivurl=https://web.archive.org/web/20180310135833/http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=3962|arkivdatum=2018-03-10}}</ref> var en estnisk [[poet]] som flydde undan sovjetockupationen till Sverige 1944. Hon gav ut 13 diktsamlingar och blev en av de mest inflytelserika och mytomspunna estniska diktarna genom tiderna.<ref name=":0">{{Bokref|efternamn=Oras|förnamn=Ants|titel=Marie Under|hämtdatum=9 mars 2018|år=1963|sid=5-8}}</ref><ref>{{Webbref|url=http://www.estlit.ee/elis/?cmd=writer&id=11584|titel=Marie Under - Biography {{!}} Estonian Literature|hämtdatum=2018-03-10|verk=www.estlit.ee|språk=en}}</ref> Flera gånger nominerades hon till [[Nobelpriset i litteratur]] men hon fick det aldrig. I Sverige levde hon helt bortglömd av övriga samhället i [[Mälarhöjden]]. Hon återvände aldrig till sitt hemland och hennes dikter var länge helt förbjudna i [[Estniska SSR|sovjetrepubliken Estland]]. Under var åren 1902–1924 gift med bokhållaren Carl Hacker, och i sitt andra äktenskap, åren 1924–1977, med den estländske poeten [[Artur Adson]].

== Bakgrund ==

=== Uppväxt ===
Under föddes 1883 i [[Reval]] – tidigare namn för Tallinn i [[guvernementet Estland]] – som dotter till läraren Friedrich "Priidu" Under (1843–1930) från [[Dagö]] och Leena, född ''Kerner'' (1854–1934). Hon lärde sig att läsa tidigt; vid fyra års ålder. Hon började läsa på både [[estniska]] och tyska. [[Johann Wolfgang von Goethe|Goethe]] och [[Friedrich Schiller|Schiller]] var bland de första poeterna som hon hade möjlighet att bekanta sig med. Hon gick i en tyskspråkig [[flickskola]], och lärde sig där även franska och ryska. Efter skoltiden fick hon anställning som barnfröken hos familjen [[von Stackelberg]] på godset Kreuzhof – [[Risti herrgård]]. Vid sidan av studier gjorde hon sina första försök att skriva poesi, dock på tyska.<ref name=":0" /> Estniska var vid den tiden ett språk som användes hemma och i finare skolor lärde man sig ingen estniska alls.

=== Ungdom, tidigt diktande ===
[[Fil:Laikmaa marie under1.jpg|miniatyr|Marie Under (1904) av Ants Laikmaa. ]]1901–1902 fick hon arbete vid en liberal estnisk dagstidning, ''Teataja''. Där mötte hon flera av dåtidens aktiva och framåtsträvande kulturpersonligheter: [[Konstantin Päts]] som senare blev politiker och Estlands president, författaren [[Eduard Vilde]] och [[Ants Laikmaa]], en av den kanske mest västinspirerade konstnärerna i Estland då. Den unga poeten var arton år när hon först kom i kontakt med ett levande estniskt kulturliv, det var då hon började dikta på estniska. Men den frihet som arbetslivet gav den unga kvinnan var kortlivad, 1902 gifte hon sig med bokhållaren Carl Hacker. Paret flyttade till [[Kutjino]], en förort till [[Moskva]]. Hon fick snabbt två barn. Det var 1905 års revolution i Ryssland som väckte frihetstankar i Estland och även hos henne. Hennes dikter publicerades anonymt i estniska tidningar och i det första manifestliknande litteratur-albumet "Ung-Estland" ([[Noor-Eesti]]) 1905. I Estland betraktas den samlingen av texter som vändpunkten och början av den estniska moderna kulturepoken.<ref name=":0" />

== Siurus prinsessa ==
[[Fil:Siuru 1917.jpg|Medlemmar i Siuru, 1917. Från vänster: August Gailit, Henrik Visnapuu, Johannes Semper, Artur Adson, Marie Under och Friedebert Tuglas.|vänster|miniatyr]]
Under återvände [[1906]] till Tallinn och började översätta sina tyska dikter till estniska på inrådan av konstnären [[Ants Laikmaa]]. [[1913]] lärde hon känna poeten [[Artur Adson]] och bestämde sig för att lämna sin make. Relationen med Adson inspirerade henne, dessutom gav han henne utrymme att arbeta. Adson blev en källa till hennes modiga och helt unika erotiska dikter. 1917 grundade paret tillsammans med några andra då fortfarande okända diktare och författare "Siuru"-sällskapet, influerat av symbolismen.  Siuru är en mytisk fågel i nationaleposet Kalevipoeg. Samma år reste de på en turné i Estland. Hon var då fortfarande officiellt gift med Hacker. Det var när [[första världskriget]] och [[Ryska revolutionen 1917|revolutionen]] pågick i Ryssland som Under gav ut sin första diktsamling "Sonetid" (1917). Samlingen är på estniska och skapade starka reaktioner, dessutom blev den mycket populär. Under får smeknamnet ''Siurus prinsessa'' och skrivandet blir hennes fulltidssysselsättning framöver.<ref name=":0" />

I februari 1918 förklarades [[Estlands historia|Estland]] självständigt, men snart började ett nytt krig. Nu skulle det fria Estland försvaras mot det bolsjevikiska Ryssland och balttyska Landeswehr, och först 1920 blev det fred. Innan dess hade Under hunnit att ge ut tre nya diktsamlingar. Artur Adsons kärleksfulla omsorg och ett statligt stipendium gav henne friheten att ägna sig åt diktning. År 1924 skilde sig Under från Hacker och gifte sig med Artur Adson. Då hade hon hunnit att ge ut fem diktsamlingar och bli en av de mest kända estniska diktarna genom tiderna. Paret Adson levde tillbakadraget, hon ville inte vistas i offentligheten. De hade gjort flera resor i Europa: 1921–1923 till Tyskland, 1926 till Paris, senare till Polen, Tjeckoslovakien, Österrike, Ungern, Italien, Holland. Paret hittade ett hem i ett lugnt villaområde nära Tallinn, Nõmme. Somrarna vistades hon vid kusten, men aldrig vid stora kurorter. Hon blev hedersledamot av internationella Pen-klubben och fick många olika litteraturpriser, och hennes dikter översattes till flera andra språk.<ref name=":0" />

Idyllen tog abrupt slut när Estland ockuperades av Sovjetunionen, och repressalier blev vardag i Estland. Människor försvann utan rättegångar, 1941 togs tiotusentals till fånga och skickades till Sibirien. Därpå kom ockupationen under Nazi-Tyskland, med nya avrättningar och koncentrationsläger. När tyskarna lämnade Estland 1944 och sovjetarmén närmade sig igen, erbjöds Marie Under, så som många andra framstående personer, en möjlighet att fly.

== Flykten till Sverige ==
Den 20 september 1944 lämnar Marie Under Tallinn tillsammans med [[Artur Adson]] för att aldrig mer få återse sitt hemland. Den 29 september placerades hon på [[Sigtuna flyktingläger]], där hon i tre månader fick dela rum med 11 andra människor. Mitt i allt detta försöker hon att återskapa en dikt som hon har förlorat. Det var förödande, hon led av sömnsvårigheter och fick äta sömntabletter, ibland flera gången om natten. Vid jultiden fick hon och Artur Adson ett eget rum. Adson beskriver rummet i sin dagbok som en "tändsticksask". Rummet var lika långt som en säng, Det var bara plats för två sängar vid vardera väggen och en meter golvyta emellan dem. Hösten var vacker och det blev långa promenader i [[Sigtuna]] vid [[Mälaren]].<ref name=":1">{{Bokref|efternamn=Adson|förnamn=Artur|titel=Marie Underi eluraamat|hämtdatum=9 mars 2018|år=1974|sid=148-152}}</ref>
[[Fil:Skogskyrkog23a.jpg|miniatyr|Marie Under-Adsons och Artur Adsons gravsten i 23 kvarter på Skogskyrkogården i Stockholm, 20 juni 2010 ]]
Våren kom och nu skulle hela lägret flyttas ännu en gång. När paret tillsammans med andra flyktingar var placerat i Gränna flyktingläger fick Under veta att professor Wieselgren hade ställt upp hennes kandidatur till Nobelpriset i litteratur, med ett urval av dikter översatta av Ants Oras. Det blev inget Nobelpris, men nu fick hon åtminstone ett stort hotellrum med två separata rum och stora fönster mot trädgården i ett gammaldags hotell, Ribbargården. Hon fortsatte sitt arbete och började skriva nya dikter. Estniska flyktingar omslöt henne med kärlek och uppmärksamhet på hennes födelsedagar. <ref name=":1" />

Artur Adson fick en tjänst på arkivet vid [[Drottningholms teatermuseum]]. Efter ett år i olika flyktingläger flyttade paret till [[Mälarhöjden]], Klubbacken 59 III<ref name=":1" />, där Marie Under bodde och diktade resten av sitt liv fram till 1980. Då svek hennes hälsa och hon flyttades över till ett vårdhem. Den 25 september 1980 avled Marie Under i Stockholm utan att någonsin ha kunnat återvända till sitt hemland igen. Marie Under begravdes på [[Skogskyrkogården]] i Stockholm.<ref>Göran Åstrand: ''Här vilar berömda svenskar'' (Ordalaget Bokförlag 1999) sid.13 {{ISBN|91-89086-02-3}}</ref>

Marie Unders livsverk består av 13 diktsamlingar, var av 3 i Sverige (1 postum) och ett stort antal översättningar från flera språk. Det var en sorgens dag för den estniska minoriteten i Sverige, hela estniska diasporan, utspridd i västvärlden och till Sovjet Estland. I Sverige blev hon inte erkänd som en stor diktare trots olika försök att introducera hennes verk på svenska<ref name=":2">{{Webbref|url=http://www.diva-portal.se/smash/get/diva2:16130/FULLTEXT01.pdf|titel=Natten är naken och månlös|hämtdatum=9mars2018}}</ref>. Ivar Grünthal, Ilmar Laaban, Sylvia Airik-Priuhka och [[Enel Melberg]] har gjort översättningar av hennes dikter till svenska. På andra sidan av [[järnridån]] blev Unders dikter länge förbjudna, efter årtionden ändrades dock den politiken och hennes samlingar gavs ut på nytt, inte i sin helhet och utan hennes tillåtelse.

2004 sattes det upp en minnestavla i huset Klubbacken 59, Hägersten där paret Under-Adson bodde<ref>{{Webbref|url=https://www.immi.se/kultur/authors/ester/under.htm|titel=Marie Under, invandrade författare|hämtdatum=2018-03-10|verk=www.immi.se|arkivurl=https://web.archive.org/web/20160414173046/http://www.immi.se/kultur/authors/ester/under.htm|arkivdatum=2016-04-14}}</ref>.

I juni 2016 flyttades hennes kvarlevor till Tallinn. <ref>{{Webbref|url=http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=438&artikel=6449945|titel=Flyktingpoeten som kom hem - Godmorgon, världen!|hämtdatum=2018-03-07|språk=sv|utgivare=[[Sveriges Radio]]|verk=sverigesradio.se}}</ref>

== Bibliografi ==

=== Diktsamlingar ===
* 1917 – "Sonetid". Dikter 1912–1917;
* 1918 – "Eelõitseng". Dikter 1904–1913;
* 1918 – "Sinine puri". Dikter 1917–1918;
* 1920 – "Verivalla". Dikter 1919–1920;
* 1923 – "Pärisosa". Dikter 1920–1922;
* 1927 – "Hääl varjust". Dikter 1923–1927;
* 1928 – "Rõõm ühest ilusast päevast". Dikter 1923–1927;
* 1929 – "Õnnevarjutus". Ballader 1927–1929;
* 1930 – "Lageda taeva all". Dikter 1927–1930;
* 1935 – "Kivi südamelt". Dikter 1930–1935;
* 1942 – "Mureliku suuga". Dikter 1935–1942;
* 1954 – "Sädemed tuhas". Dikter 1943–1954;
* 1963 – "Ääremail". 8 nya egna dikter och 36 överättningar; (Stockholm)
* 1981 – "Mu süda laulab".

=== Senare samlingar och urval ===
* „Ja liha sai sõnaks“ (urval från 10 samlingar). Hando Mugasto illustrationer. Eesti Kirjastuse Kooperatiiv, Tartu 1936, 366 s.
* Kogutud teosed, I köide (''Eelõitseng; Sonetid; Sinine puri; Rõõm ühest ilusast päevast''). Noor-Eesti Kirjastus, Tartu 1940.
* Kogutud teosed, II köide (''Verivalla; Pärisosa; Hääl varjust'' ), 1940.
* Kogutud teosed, III köide (''Õnnevarjutus; Lageda taeva all; Kivi südamelt''). Sammanfattning: Ants Oras, 1940.
* „Sõnasild” (luulevalimik). Eesti Kirjastus Orto, Vadstena 1945, 222 s.
* „Südamik” (valik luuletusi ja ballaade 1917–1957). Inledning: Aleksis Rannit. Ülemaailmne Eesti Kirjanduse Selts: New York; Vaba Eesti, Stockholm, 1957, 250 s
* „Kogutud luuletused” (samlade dikter redigerad av Marie Under själv). Inledning: Ants Oras. Vaba Eesti, Stockholm 1958, 523 s.
* “Valitud luuletused”. Sammansatt av Paul Rummo; illustrationer av Hando Mugasto. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1958, 280 s.
* “Kolmteist ballaadi”. LR 1963, no 10.
* „Uneretk” (urval från “Sädemed tuhas” och “Ääremail”). LR 1968, no 13.
* „Mu süda laulab“ (dikter från 13 samlingar). Sammansatt av Paul Rummo, sammanfattning: Erna Siirak. Illustrationer av Vive Tolli. Eesti Raamat, Tallinn 1981; 2. utgåva 1984.
* [Dikter]. Sari Väike luuleraamat. Sammansatt Ellen Niit. Eesti Raamat, Tallinn 1987.
* „Mureliku suuga; Sädemed tuhas; Ääremail“. Redigerat och sammanfattat Georg Grünberg. Eesti Raamat, Tallinn 1998.
* „Õnnevarjutus” (balladsamling). 2. utgåva. Redigerat och sammanfattat Arne Merilai. Tänapäev, Tallinn 2000; 3. utgåva 2003.
* „Under armastusest” (dikter och fragmenter ur brev). Vald och sammanfattat av Sirje Olesk. Tänapäev 2002.
* „Lauluga ristitud”. Tänapäev 2006, 588 s.
* „Laternaks mu enda süda”. Sammansatt av Viiu Härm, Tänapäev 2006, 91 s.

=== Brevväxlingar ===
* Ivar Ivask, "Marie Underi kirju" – Keel ja Kirjandus 1990, no 7, s 422–429.
* Rutt Hinrikus, “Printsess ja kaanekukk” (Marie Unders relation med Ants Laikmaa + Unders blev) – Looming 1997, no 8, s 1098–1122.
* Eduard Vilde kirjad Marie Underile – Looming 2006, no 5, s 744–754; s 755–761 även Sirje Kiins artikel „Vilde ja Under“.
* „Under ja Tuglas" (Marie Unders och Friedebert Tuglas brevväxling). Sammansatt av Rutt Hinrikus. Tänapäev, Tallinn 2006, 208 s.

== Översättningar till svenska ==
* Vigilia: dikter (i urval och tolkning av [[Ivar Grünthal]] och [[Ilmar Laaban]] och med förord av [[Johannes Edfelt]]) (Wahlström & Widstrand, 1963)
* Himlafärd (översättning [[Sylvia Airik-Priuhka]]) (Estniska EMP-förlaget, 1963)
* Eftersken: dikter och ballader (i översättning av Silvia Airik-Priuhka och med förord av [[Bo Setterlind]]) ([Eesti kultuuri koondis [Estniska kultursamfundet], 1988)
* En stjärna föll: dikter = Langes üks täht (i urval och tolkning av Silvia Airik-Priuhka) (Ny Norden, 2007) [tvåspråkig utgåva]
* Gnistor i askan (inledning och översättning [[Enel Melberg]]) ([[Ellerströms förlag|Ellerström]], 2007)

==Referenser==

=== Noter ===
<references/>

==Vidare läsning (litteratur om Marie Under)==
* Ants Oras, "Marie Under". Sari Meie kirjanikke, nr. 3, EKK, Lund 1963, 64 s.
* "Marie Underi eluraamat" I-II . Sammansatt Artur Adson. Vaba Eesti, Stockholm 1974, 301 + 224 s.
* Erna Siirak, "Talendi maagia" (artiklar). ER, Tallinn 1987.
* "Marie Under. Personaalnimestik". Redigerat Anne Valmas och Vallo Kelder. Eesti Teaduste Akadeemia Raamatukogu, Tallinn 1994, 240 s.
* "Marie Under". Redigerat Rutt Hinrikus, Janika Kronberg, Sirje Olesk, Tio Tepandi. Eesti Kirjandusmuuseum ja Ilmamaa, Tartu 2003, 288 s.
* Sirje Kiin, "Marie Under. Elu, luuletaja identiteet ja teoste vastuvõtt" (biografi). Tänapäev, Tallinn 2009, 864 s.
* Sirje Kiin, "Marie Under. Elu ja luule". Tammerraamat, Tallinn 2011, 672 s.
* "Marie Underi päevikud 1922–1957". Litteraria no 27, Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu 2015, 138 s.
* Magnus Bremmer "Natten är naken och månlös. Subjektsinversion i Marie Unders 20-talslyrik." Södertörns Högskola  C-uppsats. 2005
* Enel Melberg "Den okända drottningen" i Kvinnornas Litteraturhistoria del 2 (red. Ingrid Holmquist och Ebba Witt-Brattström) Författarförlaget 1983

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Marie Under}}

{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Under, Marie}}
[[Kategori:Estländska poeter]]
[[Kategori:Estländska författare under 1900-talet]]
[[Kategori:Estniskspråkiga författare]]
[[Kategori:Författare från Tallinn]]
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Födda 1883]]
[[Kategori:Avlidna 1980]]
[[Kategori:Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm]]
[[Kategori:Estländare i Sverige]]

title: Utmärkelser

Utmärkelser:
Henrik Visnapuus litteraturpris (1964)
Redigera Wikidata


text:
# Mestoklema tuberosum
Mestoklema tuberosum är en isörtsväxtart som först beskrevs av Carl von Linné, och fick sitt nu gällande namn av Nicholas Edward Brown och Hugh Francis Glen. Mestoklema tuberosum ingår i släktet Mestoklema och familjen isörtsväxter. Utöver nominatformen finns också underarten M. t. macrorrhizum.

title: Mestoklema tuberosum

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|isörtsväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Mestoklema tuberosum''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Nejlikordningen]]
| ordo = Caryophyllales
| familia_sv = [[Isörtsväxter]]
| familia = Aizoaceae
| genus_sv =
| genus = [[Mestoklema]]
| species_sv =
| species = '''Mestoklema tuberosum'''
| taxon = Mestoklema tuberosum
| taxon_authority = ([[Carl von Linné|Linné]]) [[Nicholas Edward Brown|N.E. Br.]] ex [[Hugh Francis Glen|Glen]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Mesembryanthemum tuberosum'' [[Carl von Linné|Linné]]
''Delosperma tuberosum'' ([[Carl von Linné|Linné]]) Schwant.
}}

'''''Mestoklema tuberosum'''''<ref name = "C132"/> är en [[isörtsväxter|isörtsväxt]]art som först beskrevs av [[Carl von Linné]], och fick sitt nu gällande namn av [[Nicholas Edward Brown]] och [[Hugh Francis Glen]]. ''Mestoklema tuberosum'' ingår i [[släkte]]t ''[[Mestoklema]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[isörtsväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Utöver nominatformen finns också underarten ''M. t. macrorrhizum''.<ref name="COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16889013|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">N.E. Br. ex Glen, 1981 ''In: Bothalia, 13(3-4): 454''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-07-18 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Isörtsväxter]]
[[Kategori:Mestoklema|tuberosum]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Nejlikordningen · Caryophyllales

Familj: Isörtsväxter · Aizoaceae

Släkte: Mestoklema

Art: Mestoklema tuberosum

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Mestoklema tuberosum

Auktor: (Linné) N.E. Br. ex Glen

title: Synonymer

Synonymer: Mesembryanthemum tuberosum Linné · Delosperma tuberosum (Linné) Schwant.


text:
# Lymantria rhodina
Lymantria rhodina är en fjärilsart som beskrevs av Walker 1865. Lymantria rhodina ingår i släktet Lymantria och familjen tofsspinnare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Lymantria rhodina

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Lymantria rhodina''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Tofsspinnare]]
| familia = Lymantriidae
| genus_sv =
| genus = [[Lymantria]]
| species_sv =
| species = '''Lymantria rhodina'''
| taxon = Lymantria rhodina
| taxon_authority = [[Walker (auktor)|Walker]] 1865
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Lymantria rhodina'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Walker (auktor)|Walker]] 1865. ''Lymantria rhodina'' ingår i [[släkte]]t ''[[Lymantria]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[tofsspinnare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/lymantria+rhodina/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Tofsspinnare]]
[[Kategori:Lymantria|rhodina]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Tofsspinnare · Lymantriidae

Släkte: Lymantria

Art: Lymantria rhodina

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Walker 1865


text:
# Eupithecia karapinensis
Eupithecia karapinensis är en fjärilsart som beskrevs av Alfred Ernest Wileman och South 1917. Eupithecia karapinensis ingår i släktet Eupithecia och familjen mätare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eupithecia karapinensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Eupithecia karapinensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Mätare]]
| familia = Geometridae
| genus_sv =
| genus = [[Eupithecia]]
| species_sv =
| species = '''Eupithecia karapinensis'''
| taxon = Eupithecia karapinensis
| taxon_authority = [[Alfred Ernest Wileman|Wileman]] & South 1917
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Geometroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Eupithecia karapinensis'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Alfred Ernest Wileman]] och South 1917. ''Eupithecia karapinensis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eupithecia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[mätare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/eupithecia+karapinensis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Mätare]]
[[Kategori:Eupithecia|karapinensis]]

title: Systematik

Överfamilj: Geometroidea

Familj: Mätare · Geometridae

Släkte: Eupithecia

Art: Eupithecia karapinensis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Wileman & South 1917


text:
# Glenda Jackson
Glenda May Jackson CBE, född 9 maj 1936 i Birkenhead i Merseyside (i dåvarande Cheshire), död 15 juni 2023 i Blackheath i London, var en brittisk skådespelare och senare labourpolitiker.
Som skådespelare belönades hon bland annat med Oscar två gånger (1970 och 1973). Som politiker var hon parlamentsledamot 1992–2015.

## Biografi
Glenda Jackson föddes som dotter till en murare. Hon hoppade av skolan 16 år gammal för att ansluta sig till ett amatörteatersällskap. Under ett årtionde växlade hon mellan repertoarteater och tillfälliga arbeten som servitris, receptionist och apoteksassistent.

### Skådespelarkarriär
Glenda Jacksons genombrott kom år 1964 när hon fick ett erbjudande av Peter Brook att delta i hans Theatre of Cruelty-revy, som sponsrades av Royal Shakespeare Company (RSC); Jackson hade året före börjat framträda i roller för RSC. Detta ledde till hennes stora succéroll som den galna Charlotte Corday i Peter Weiss pjäs Mordet på Marat, när den sattes upp i såväl London som New York. Hon gjorde sin filmdebut året därpå i samma roll.
Därefter var Jackson under flera decennier ett återkommande ansikte i större roller på både filmduken och i TV-sammanhang, liksom på scenen under en teaterkarriär som sträckte sig från 1952 till 2019. Hon oscarsbelönades för sina huvudroller i När kvinnor älskar (1970) och Kärlek börjar med kast (1973). Jackson tillhör de skådespelare som belönats med "Triple Crown of Acting", genom att ha vunnit Oscar (två statyetter), Emmy Award (tre gånger) och Tony (en gång, utöver fyra ytterligare nomineringar). Själva statyetterna donerade hon till sin egen mor, eftersom de enligt Jackson betydde mer för modern.
Efter ett flera decennier långt avbrott från skådespelandet (på grund av den politiska karriären, se nedan) återkom hon till scenen 2016, i rollen som Kung Lear. 2020 återkom hon i TV-sammanhang, i dramat Elizabeth Is Missing som gav henne en Bafta Award. Hon spelade Elizabet I ett antal gånger, inklusive i BBC-dramat Elizabeth R (som hon vann en Emmy för) och i filmen Maria Stuart – drottning av Skottland från 1971 (där Vanessa Redgrave syntes i titelrollen).
Den näst sista filmrollen skedde i Mothering Sunday 2021, utöver The Great Escaper där hon 2023 (strax före sin död) spelade mot Michael Caine, som var Jacksons motspelare första gången 1975.

### Politik och sista tid
I början av 1990-talet slutade hon filma och blev istället parlamentsledamot för Labour, där hon representerat Londonförorterna Hampstead och Highgate. I två års tid verkade hon som transportminister i Tony Blairs regering som tillträdde 1997. Hon omvaldes i maj 2010 för femte gången, och hon verkade i sin roll som parlamentariker fram till 2015.
År 2023 avled hon i sitt hem, efter en kortare tids sjukdom. Hon var då 87 år gammal.

## Eftermäle
Som skådespelare utmärkte Jackson sig för sin mångsidighet, starka karaktär och förmåga att snabbt byta register i sitt framträdande. I sin roll som politiker ville hon aldrig bli påmind om sin bakgrund som filmstjärna.

## Filmografi, i urval
- 1966 – Mordet på Marat, Marat/Sade eller Jean-Paul Marat förföljd och mördad så som det framställs av patienterna på hospitalet Charenton under ledning av herr de Sade
- 1970 – När kvinnor älskar
- 1971 – Elizabeth R (TV-serie)
- 1971 – Music Lovers
- 1971 – Söndag, satans söndag
- 1971 – Maria Stuart – drottning av Skottland
- 1973 – Kärlek börjar med kast
- 1975 – Hedda
- 1979 – Kärlek på kryckor
- 1983 – En soldat kommer hem
- 1987 – Beyond Therapy
- 1988 – Salome's Last Dance

## Teater

### Roller
| År   | Roll         | Produktion                  | Regi            | Teater                                |
| ---- | ------------ | --------------------------- | --------------- | ------------------------------------- |
| 1988 | Lady Macbeth | Macbeth William Shakespeare | Kenneth Frankel | Mark Hellinger Theatre, New York, USA |

## Utmärkelser
- Oscar för bästa kvinnliga huvudroll, för När kvinnor älskar,  15 april 1971[8]
- Primetime Emmy Award för bästa kvinnliga huvudroll i en dramaserie, för Elizabeth R,  1972
- Emmy Award för kvinnlig huvudroll i en miniserie eller film, för Elizabeth R,  1972
- Oscar för bästa kvinnliga huvudroll, för Kärlek börjar med kast,  2 april 1974[9]
- Kommendör av 2 klass av Brittiska imperieorden,  3 juni 1978[10]
- BAFTA Award för bästa kvinnliga huvudrollsinnehavare
- Drama League Award
- Drama Desk Award för bästa kvinnliga skådespelare i en pjäs
- Evening Standard Theatre Award för bästa kvinnliga skådespelare

[Redigera Wikidata]

title: Glenda Jackson

wikitext:
{{Infobox Skådespelare
| namn              = Glenda Jackson
| bild              = Glenda_Jackson.JPG
| bildstorlek       =
| bildtext          = Glenda Jackson 1971.
| födelsenamn       =
| födelsedatum      = [[9 maj]] [[1936]]
| plats             = [[Birkenhead]], [[Merseyside]], {{flaggbild2|Storbritannien}}
| hemort            =
| hemvist           =
| dödsdatum         = {{Död datum och ålder|2023|06|15|1936|05|09}}
| dödsplats         = [[Blackheath, London|Blackheath]], [[London]], Storbritannien
| nationalitet      =
| andra namn        =
| år aktiv          =
| make              =
| maka              =
| partner           =
| barn              =
| föräldrar         =
| släktingar        =
| hemsida           =
| noterbara roller  =
| guldbaggen        =
| guldmasken        =
| kristallen        =
| oscars            =
| emmyawards        =
| tonyawards        =
| goldenglobeawards =
| baftaawards       =
| cannes            =
| imdb              =
| ibdb              =
| sfdb              =
| dfi               =
| signatur          =
| signaturstorlek   =
}}

'''Glenda May Jackson''' [[Brittiska imperieorden|CBE]], född [[9 maj]] [[1936]] i [[Birkenhead]] i [[Merseyside]] (i dåvarande [[Cheshire]]), död [[15 juni]] [[2023]] i [[Blackheath, London|Blackheath]] i [[London]],<ref name=":0">{{Tidningsref|rubrik=Glenda Jackson: Oscar-winning actress and former MP dies aged 87|url=https://www.bbc.com/news/uk-65916692|tidning=BBC News|datum=2023-06-15|hämtdatum=2023-06-17|språk=en-GB}}</ref> var en [[Storbritannien|brittisk]] skådespelare och senare [[labour]]politiker.

Som skådespelare belönades hon bland annat med [[Oscar]] två gånger (1970 och 1973). Som politiker var hon [[Storbritanniens parlament|parlamentsledamot]] 1992–2015.

==Biografi==
Glenda Jackson föddes som dotter till en murare.<ref>{{Webbref|titel=Glenda Jackson|url=https://www.britannica.com/biography/Glenda-Jackson|verk=www.britannica.com|datum=2023-06-15|hämtdatum=2023-06-17|språk=en}}</ref> Hon hoppade av skolan 16 år gammal för att ansluta sig till ett amatörteatersällskap.<ref name=":0" /> Under ett årtionde växlade hon mellan repertoarteater och tillfälliga arbeten som servitris, receptionist och apoteksassistent.

=== Skådespelarkarriär ===
Glenda Jacksons genombrott kom år 1964 när hon fick ett erbjudande av [[Peter Brook]] att delta i hans ''Theatre of Cruelty''-revy, som sponsrades av [[Royal Shakespeare Company]] (RSC); Jackson hade året före börjat framträda i roller för RSC.<ref name=":0" /> Detta ledde till hennes stora succéroll som den galna [[Charlotte Corday]] i [[Peter Weiss]] pjäs'' [[Mordet på Marat]]'', när den sattes upp i såväl [[London]] som [[New York]]. Hon gjorde sin filmdebut året därpå i samma roll.

Därefter var Jackson under flera decennier ett återkommande ansikte i större roller på både filmduken och i TV-sammanhang, liksom på scenen under en teaterkarriär som sträckte sig från 1952 till 2019. Hon [[Oscar|oscars]]belönades för sina huvudroller i ''[[När kvinnor älskar]]'' (1970) och ''[[Kärlek börjar med kast]]'' (1973).<ref name=":1" /> Jackson tillhör de skådespelare som belönats med "Triple Crown of Acting", genom att ha vunnit Oscar (två statyetter), [[Emmy Award]] (tre gånger) och [[Tony Award|Tony]] (en gång,<ref name=":0" /> utöver fyra ytterligare nomineringar). Själva statyetterna donerade hon till sin egen mor, eftersom de enligt Jackson betydde mer för modern.<ref name=":1" />

Efter ett flera decennier långt avbrott från skådespelandet (på grund av den politiska karriären, se nedan) återkom hon till scenen 2016, i rollen som [[Kung Lear]]. 2020 återkom hon i TV-sammanhang, i dramat ''Elizabeth Is Missing'' som gav henne en [[British Academy Film Awards|Bafta Award]].<ref name=":0" /> Hon spelade [[Elisabet I|Elizabet I]] ett antal gånger, inklusive i BBC-dramat ''Elizabeth R'' (som hon vann en Emmy för) och i filmen ''[[Maria Stuart – drottning av Skottland]]'' från 1971 (där [[Vanessa Redgrave]] syntes i [[Maria Stuart|titelrollen]]).<ref>{{Webbref|titel=Maria Stuart - Drottning av Skottland (1972)|url=https://www.moviezine.se/movies/maria-stuart-drottning-av-skottland|hämtdatum=2023-06-17|verk=moviezine.se}}</ref>

Den näst sista filmrollen skedde i ''Mothering Sunday'' 2021,<ref name=":1" /> utöver ''The Great Escaper'' där hon 2023 (strax före sin död) spelade mot [[Michael Caine]],<ref name=":1" /> som var Jacksons motspelare första gången 1975.<ref name=":0" />

=== Politik och sista tid ===
I början av 1990-talet slutade hon filma och blev istället parlamentsledamot för [[Labour]], där hon representerat Londonförorterna [[Hampstead]] och [[Highgate, London|Highgate]]. I två års tid verkade hon som transportminister i [[Tony Blair]]s regering som tillträdde 1997.<ref name=":0" /> Hon omvaldes i maj 2010 för femte gången, och hon verkade i sin roll som parlamentariker fram till 2015.<ref name=":1" />

År 2023 avled hon i sitt hem, efter en kortare tids sjukdom. Hon var då 87 år gammal.<ref name=":1">{{Webbref|titel=Skådespelaren Glenda Jackson är död|url=https://www.svt.se/kultur/skadespelaren-glenda-jackson-dod|verk=SVT Nyheter|datum=2023-06-15|hämtdatum=2023-06-17|språk=sv|författare=Farran-Lee, Lydia}}</ref>

== Eftermäle ==
Som skådespelare utmärkte Jackson sig för sin mångsidighet, starka karaktär och förmåga att snabbt byta register i sitt framträdande. I sin roll som politiker ville hon aldrig bli påmind om sin bakgrund som filmstjärna.<ref name=":0" />

== Filmografi, i urval ==
*{{F|1966|Mordet på Marat}}, ''Marat/Sade'' eller ''Jean-Paul Marat förföljd och mördad så som det framställs av patienterna på hospitalet [[Charenton]] under ledning av herr de Sade''
*{{F|1970|När kvinnor älskar}}
*{{TV|1971|Elizabeth R}}
*{{F|1971|Music Lovers}}
*{{F|1971|Söndag, satans söndag}}
*{{F|1971|Maria Stuart – drottning av Skottland}}
*{{F|1973|Kärlek börjar med kast}}
*{{F4|1975|Hedda}}
*{{F|1979|Kärlek på kryckor}}
*{{F|1983|En soldat kommer hem}}
*{{F|1987|Beyond Therapy}}
*{{F|1988|Salome's Last Dance}}

==Teater==
===Roller===
{| class=wikitable
! År !! Roll !! Produktion !! Regi !! Teater
|-
| [[Teateråret 1988|1988]] || Lady Macbeth || ''[[Macbeth]]'' <br><small> [[William Shakespeare]] || [[Kenneth Frankel]] || [[Mark Hellinger Theatre]], [[New York]], [[USA]]
|}

== Utmärkelser ==
{{Wikidatautmärkelser}}

== Referenser ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{IMDb|Jackson|Glenda}}
* {{IBDB-namn|46712|Glenda Jackson}}

{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Jackson, Glenda}}
[[Kategori:Brittiska scenskådespelare]]
[[Kategori:Brittiska parlamentsledamöter]]
[[Kategori:Oscar för bästa kvinnliga huvudroll]]
[[Kategori:Brittiska skådespelare under 1900-talet]]
[[Kategori:Alumner från Royal Academy of Dramatic Art]]
[[Kategori:Mottagare av Brittiska imperieorden]]
[[Kategori:Födda 1936]]
[[Kategori:Avlidna 2023]]
[[Kategori:Kvinnor]]

Född: 9 maj 1936 · Birkenhead, Merseyside, Storbritannien

Död: 15 juni 2023 (87 år) · Blackheath, London, Storbritannien

Utbildad vid: Royal Academy of Dramatic Art och West Kirby Grammar School


text:
# Måsjön, Närke
Måsjön är en sjö i Askersunds kommun och Hallsbergs kommun i Närke och ingår i Motala ströms huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,775 kvadratkilometer och ligger 109,2 meter över havet.

## Delavrinningsområde
Måsjön ingår i det delavrinningsområde (652783-147468) som SMHI kallar för Utloppet av Björnhammarsjön. Medelhöjden är 114 meter över havet och ytan är 25,63 kvadratkilometer. Räknas de 11 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 211,07 kvadratkilometer. Emmaån (Boverkeån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 75 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (70 procent) och sankmarker (12 procent). Avrinningsområdet har 2,87 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 11,2 procent.

title: Måsjön, Närke

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Måsjön
|alternativt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Sverige Örebro
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Örebro län]]
|kommun =  [[Askersunds kommun]]
|kommun2 = [[Hallsbergs kommun]]
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Närke]]
|socken= [[Lerbäcks socken]]

|nordliggrad =	58.89300
|östliggrad = 15.32038
|SWEREF_99_TM_N = 6528181
|SWEREF_99_TM_E = 518463

<!-- Sjödata -->
|area = 0.775
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd = 109.2
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|strandlinje = 5.2
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 652957-147274
|id_vattenförekomst =
|VYID = 653022-147205
|huvudavrinningsområde_id = 67000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID =
|utflöde =
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID = 652783-147468
|delavrinningsområde_namn = Utloppet av Björnhammarsjön
|delavrinningsområde_areal = 25.63
|delavrinningsområde_areal_vattenytor = 2.87
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 211.07
|delavrinningsområde_biflödesordning = 3
|delavrinningsområde_utflöde = Emmaån
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn = Boverkeån
|delavrinningsområde_VDRID = 651325-148897
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 75
|delavrinningsområde_nedströms = 652559-147627
|delavrinningsområde_medelhöjd = 114
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 4
|vattendistrikt_id = SE4
|natura_2000_id =
|öar=
|städer=

|fotnoter=

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Måsjön''' är en [[sjö]] i [[Askersunds kommun]] och [[Hallsbergs kommun]] i [[Närke]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|67000}}. Sjön har en area på {{formatnum:0.775}} kvadratkilometer och ligger {{formatnum:109.2}} [[meter över havet]].

== Delavrinningsområde ==
Måsjön ingår i det [[delavrinningsområde]] (652783-147468) som [[SMHI]] kallar för ''Utloppet av Björnhammarsjön''. Medelhöjden är {{formatnum:114}} meter över havet och ytan är {{formatnum:25.63}} kvadratkilometer. Räknas de 11 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean {{formatnum:211.07}} kvadratkilometer. ''Emmaån'' (''Boverkeån'') som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter {{formatnum:75}} kilometer.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}} Avrinningsområdet består mestadels av [[skog]] (70 procent) och [[sankmark]]er (12 procent). Avrinningsområdet har {{formatnum:2.87}} kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på {{formatnum:11.2}} procent.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Askersunds kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}
* {{VISS-länk|EUID=NW653021-147205|text=Måsjön på VISS}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-06}}

[[Kategori:Insjöar i Motala ströms avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Närke]]
[[Kategori:Insjöar i Askersunds kommun]]
[[Kategori:Insjöar i Hallsbergs kommun]]

title: Måsjön · Insjö

Land: Sverige

Län: Örebro län

Kommun: Askersunds kommun

Landskap: Närke

Socken: Lerbäcks socken

title: Mått

title: Flöden

Huvudavrinningsområde: Motala ströms huvudavrinningsområde (67000)

title: Övrigt

Vattendistrikt: Vattenmyndigheten Södra Östersjön (SE4)

Limnisk ekoregion: Sydöst, söder om norrlandsgränsen, inom vattendelaren till Östersjöns avrinningsområde, under 200 m ö.h.

title: Delavrinningsområde

Namn: Utloppet av Björnhammarsjön

Utflöde: Emmaån (Boverkeån)

Avstånd till havet: 75 km


text:
# Gratiola ebracteata
Gratiola ebracteata är en grobladsväxtart som beskrevs av George Bentham och A. Dc.. Enligt Catalogue of Life ingår Gratiola ebracteata i släktet jordgallor och familjen grobladsväxter, men enligt Dyntaxa är tillhörigheten istället släktet jordgallor och familjen grobladsväxter. Arten förekommer tillfälligt i Sverige, men reproducerar sig inte. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Gratiola ebracteata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|grobladsväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Gratiola ebracteata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Plisterordningen]]
| ordo = Lamiales
| familia_sv = [[Grobladsväxter]]
| familia = Plantaginaceae
| genus_sv = [[Jordgallor]]
| genus = Gratiola
| species_sv =
| species = '''Gratiola ebracteata'''
| taxon = Gratiola ebracteata
| taxon_authority = [[George Bentham|Benth.]] ex A. DC.
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Gonatia gratioloides'' <small>Nutt</small>
}}

'''''Gratiola ebracteata'''''<ref name = "C133"/> är en [[grobladsväxter|grobladsväxt]]art som beskrevs av [[George Bentham]] och A. Dc.. Enligt [[Catalogue of Life]]<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> ingår ''Gratiola ebracteata'' i [[släkte]]t ''[[Gratiola|jordgallor]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Plantaginaceae|grobladsväxter]], men enligt [[Dyntaxa]]<ref name = "dyn"/> är tillhörigheten istället [[släkte]]t ''[[Gratiola|jordgallor]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Plantaginaceae|grobladsväxter]]. Arten förekommer tillfälligt i [[Sverige]], men [[fortplantning|reproducerar]] sig inte.<ref name = "dyn"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16650971|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "dyn">[http://www.dyntaxa.se/taxon/info/219810?changeRoot=True Dyntaxa Gratiola ebracteata]</ref>
<ref name = "C133">Benth. ex A. DC., 1846 ''In: DC. Prod. 10: 595''</ref>
<ref name = "source">[http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World]</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Gratiola ebracteata|''Gratiola ebracteata''}}

[[Kategori:Jordgallor]]
[[Kategori:Gratiola|ebracteata]]

title: Systematik

Ordning: Plisterordningen · Lamiales

Familj: Grobladsväxter · Plantaginaceae

Släkte: Jordgallor · Gratiola

Art: Gratiola ebracteata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Gratiola ebracteata

Auktor: Benth. ex A. DC.

title: Synonymer

Synonymer: Gonatia gratioloides Nutt


text:
# Norwich, Connecticut
Norwich är en stad i New London County i den amerikanska delstaten Connecticut med en yta av 76,4 km² och en folkmängd, som uppgår till 40 493 invånare (2010). Norwich var administrativ huvudort i New London County fram till år 1960 då administrationen på countynivå lades ner i delstaten Connecticut. Den lokala förvaltningen sköts sedan dess helt och hållet av städerna.

## Kända personer från Norwich
- Benedict Arnold, general och spion
- Jabez W. Huntington, politiker
- James Lanman, politiker
- Annie Proulx, författare
- William Woodbridge, politiker

title: Norwich, Connecticut

wikitext:
{{Stadsfakta
| bild           = PostcardHarborNorwichCT1906.jpg
| bildtext       = Vykort föreställande hamnen i Norwich, 1906
| land           = USA
| indelning      = [[New London County]]
| grundades      = 1784
| folkmängd      = 40493
| folkmängd_år   = 2010
| yta            = 76.2
| yta_land       = 72.7
| yta_vatten     = 3.5
| lat_g          = 41
| lat_m          = 32
| lat_s          = 52
| lat_NS         = N
| long_g         = 72
| long_m         = 5
| long_s         = 22
| long_EW        = W
| karta          = {{Kartposition USA Connecticut|bild}}
| karta_text     = Ortens läge i Connecticut
| FIPS code      = 0956200
| delstat        = [[Connecticut]]
| namn           = Norwich
| yta_not        = <ref name="Census2010area">{{Webbref |url=http://www.census.gov/geo/www/gazetteer/files/Gaz_places_national.txt |titel=2010 Census Gazetteer Files |utgivare=[[United States Census Bureau|US Census Bureau]] |hämtdatum=14 juli 2012 |arkivurl=https://www.webcitation.org/699nOulzi?url=http://www.census.gov/geo/www/gazetteer/files/Gaz_places_national.txt |arkivdatum=14 juli 2012 }}</ref>
| yta_år         = 2010
| karta2         = Map of USA CT.svg
| karta2_text    = Connecticuts läge i USA
| positionskarta = Connecticut
| tidszon        = Eastern
| tidszon_DST    = Eastern
| UTC skilln     = -5
| DST skilln     = -4
| postnummer     = 06334, 06360, 06380, 06389<ref name="ZIP Code Tab">{{Webbref |url=http://www.census.gov/geo/www/2010census/zcta_rel/zcta_place_rel_10.txt |titel=2010 ZIP Code Tabulation Area (ZCTA) Relationship Files |datum=2010 |utgivare=U.S. Census Bureau |hämtdatum=25 augusti 2012 |arkivurl=https://www.webcitation.org/6ABdwXxbq?url=http://www.census.gov/geo/www/2010census/zcta_rel/zcta_place_rel_10.txt |arkivdatum=25 augusti 2012 }}</ref>
}}
'''Norwich''' är en stad i [[New London County]] i den [[USA|amerikanska]] [[Lista över USA:s delstater och territorier|delstaten]] [[Connecticut]] med en [[yta]] av 76,4 km² och en folkmängd, som uppgår till 40 493 invånare ([[2010]]). Norwich var administrativ huvudort i New London County fram till år 1960 då administrationen på countynivå lades ner i delstaten Connecticut. Den lokala förvaltningen sköts sedan dess helt och hållet av städerna.

==Kända personer från Norwich==
*[[Benedict Arnold]], general och spion
*[[Jabez W. Huntington]], politiker
*[[James Lanman]], politiker
*[[Annie Proulx]], författare
*[[William Woodbridge]], politiker

==Källor==
<references/>

==Externa länkar==
* {{Commonscat|Norwich, Connecticut}}
*[http://www.norwichct.org/ Officiell webbplats]
*[https://web.archive.org/web/20090926053755/http://www.norwichct.org/content/169/171/default.aspx A Brief History of Norwich]

{{Connecticut}}
{{auktoritetsdata}}

[[Kategori:Norwich, Connecticut| ]]
[[Kategori:Orter i Connecticut]]
[[Kategori:Orter grundade 1784]]

Land: USA

Delstat: Connecticut

County: New London County

- vatten: 3,5 km²

Befolkningstäthet: 557 invånare/km²

Tidszon: EST (UTC-5)

- sommartid: EDT (UTC-4)


text:
# Ladgölen (Askeryds socken, Småland)
Ladgölen är en sjö i Aneby kommun i Småland och ingår i Motala ströms huvudavrinningsområde.

title: Ladgölen (Askeryds socken, Småland)

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Ladgölen
|alternativt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Sverige Jönköping
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Jönköpings län]]
|kommun =  [[Aneby kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Småland]]
|socken= [[Askeryds socken]]

|nordliggrad =	57.82099
|östliggrad = 15.04108
|SWEREF_99_TM_N = 6408781
|SWEREF_99_TM_E = 502440

<!-- Sjödata -->
|area =
|arearef =
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd =
|höjdref =
|strandlinje =
|strandlinjeref =
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 641097-145459
|id_vattenförekomst =
|VYID =
|huvudavrinningsområde_id = 67000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID =
|utflöde=
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID =
|delavrinningsområde_namn =
|delavrinningsområde_areal =
|delavrinningsområde_areal_vattenytor =
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal =
|delavrinningsområde_biflödesordning =
|delavrinningsområde_utflöde =
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn =
|delavrinningsområde_VDRID =
|delavrinningsområde_avstånd_hav =
|delavrinningsområde_nedströms =
|delavrinningsområde_medelhöjd =
|delavrinningsområde_källor =

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 7
|vattendistrikt_id =
|vattenmyndighet =
|natura_2000_id =
|öar=
|städer=

|fotnoter=

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Ladgölen''' är en [[sjö]] i [[Aneby kommun]] i [[Småland]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|67000}}.

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Aneby kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_Naturvardsverket_kartlaggning_vatten}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_länk_Vattenmyndigheterna}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-05}}

[[Kategori:Insjöar i Motala ströms avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Småland]]
[[Kategori:Insjöar i Aneby kommun]]

title: Ladgölen · Insjö

Län: Jönköpings län

Kommun: Aneby kommun

Landskap: Småland

Socken: Askeryds socken

title: Flöden

title: Övrigt

Limnisk ekoregion: Sydsvenska höglandet, söder om norrlandsgränsen, över 200 m ö.h.


text:
# Alva Dahl
Alva Mary Teresia Hjulman Dahl, född 17 juni 1985, är en svensk språkforskare, skribent och översättare.

## Biografi
Dahl disputerade 2015 vid institutionen för nordiska språk vid Uppsala universitet 2015 med en avhandling om interpunktionens funktioner i tre samtida svenska romaner. Hon är (2019) verksam vid Institutionen för svenska och flerspråkighet vid Stockholms universitet samt frilansande litterär översättare och författare.
Dahl tilldelades 2019 Huddinge kommuns litterära pris till minne av Karin Boye med motiveringen "för en precis och sökande prosalyrik som vågar gå mot strömmen i en rörelse där vardagligheter och gudomligheter avtäcks". Samma år tilldelades hon Samfundet De Nios Julpris.
År 2021 gav hon ut Slå rot i förvandlingen, en biografi över Gunnel Vallquist.

### Översättningar i urval
- David Foster Wallace: Blek kung (Natur & kultur, 2012)
- Merethe Lindstrøm: Kyssen (Novellix, 2012)
- Zadie Smith: NW (Bonnier, 2013)
- Jenny Offill: Avd. för grubblerier (Natur & kultur, 2016)
- Margaret Drabble: De mörka vattnen stiger (Modernista, 2017)

title: Alva Dahl

wikitext:
{{Faktamall biografi WD
| namn             =
| bild             =
| alt              =
| bildtext         =
| födelsenamn      =
| födelsedatum     =
| födelseort       =
| dödsdatum        =
| dödsort          =
| begravningsplats =
| nationalitet     =
| utbildad vid     =
| yrke             =
| ämbete           =
| arbetsgivare     =
| noterbara_verk   =
| parti            =
| religion         =
| make             =
| barn             =
| föräldrar        =
}}
'''Alva Mary Teresia Hjulman Dahl''', född [[17 juni]] [[1985]], är en [[Sverige|svensk]] språkforskare, skribent och översättare.

== Biografi ==
Dahl disputerade 2015 vid institutionen för nordiska språk vid [[Uppsala universitet]] 2015 med en avhandling<ref>{{bokref
|efternamn=Dahl
|förnamn=Alva
|titel=I skriftens gränstrakter: interpunktionens funktioner i tre samtida svenska romaner
|serie=Skrifter utgivna av Institutionen för nordiska språk vid Uppsala universitet, 0083-4661 ; 91
|år=2015
|utgivare=Institutionen för nordiska språk
|utgivningsort=Uppsala
|språk=swe
|isbn=9789150624410
|libris=17534699
}}</ref> om interpunktionens funktioner i tre samtida svenska romaner. Hon är (2019) verksam vid Institutionen för svenska och flerspråkighet vid Stockholms universitet<ref>{{Webbref |url=https://www.su.se/profiles/alda2048-1.311829 |titel=Stockholms universitet - personal |hämtdatum=2019-11-30 |författare= |efternamn= |förnamn= |författarlänk= |efternamn2= |förnamn2= |datum=2019-06-26 |år= |månad= |format= |verk= |utgivare=Stockholms universitet |sid= |språk= |doi= |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190413041127/https://www.su.se/profiles/alda2048-1.311829 |arkivdatum=2019-04-13 |citat= |ref= }}</ref> samt frilansande litterär översättare och författare.<ref>{{Webbref |url=https://alvadahl.com/kontakt/ |titel=Alva Dahl - kontakt |hämtdatum=2019-11-30 |författare= |efternamn= |förnamn= |författarlänk= |efternamn2= |förnamn2= |datum= |år= |månad= |format= |verk= |utgivare=Alva Dahl |sid= |språk= |doi= |arkivurl= |arkivdatum= |citat= |ref= }}</ref>

Dahl tilldelades 2019 Huddinge kommuns litterära pris till minne av [[Karin Boye]] med motiveringen "för en precis och sökande prosalyrik som vågar gå mot strömmen i en rörelse där vardagligheter och gudomligheter avtäcks".<ref>{{Tidningsref|författare=Daniel Wistrand|datum=2019-11-29|rubrik=Alva Dahl får Karin Boye-pris: Vågar gå mot strömmen i en rörelse där vardagligheter och gudomligheter avtäcks|url=|tidning=Tidningen Dagen|hämtdatum=}}</ref> Samma år tilldelades hon [[Samfundet De Nio]]s [[De Nios julpris|Julpris]].

År 2021 gav hon ut ''Slå rot i förvandlingen'', en biografi över [[Gunnel Vallquist]].

== Bibliografi ==
* 2014 – {{bokref
|titel=Allt har sin tid
|serie=En novell från Novellix ; 47
|utgivare=Novellix
|utgivningsort=Stockholm
|isbn=9789175890241
|libris=16439961
}}
* 2016 – {{bokref
|titel=Interpunktion: om skiljetecken och textens nyanser
|utgivare=Morfem
|utgivningsort=[Stockholm]
|isbn=9789188419002
|libris=19457074
}}
* 2019 – {{bokref
|titel=Längtans flöde
|utgivare=Syster Enbär
|utgivningsort=[Uppsala]
|isbn=9789151911618
|libris=kvm8167rhhhndqgc
}}
* 2021 – {{bokref
|titel=Slå rot i förvandlingen: Gunnel Vallquists liv och livshållning
|utgivare=Ellerströms
|utgivningsort=[Lund]
|språk=swe
|isbn=9789172476127
|libris=2fmfphf9068w9t43
}}
* 2023 – {{bokref
|titel=Pennvässaren: om skrivande på lek och allvar
|utgåva=Första upplagan
|utgivare=Morfem
|utgivningsort=[Stockholm]
|språk=swe
|isbn=9789188419408
|libris=gx9qttvxd618hxz1
}}
* 2023 - {{bokref
|medförfattare=Ohlsson Therése
|titel=Havandeskapet
|år=2023
|utgivare=Syster Enbär
|språk=swe
|isbn=9789151955247
|libris=3lcj4ght127lg76k
}}
=== Översättningar i urval ===
* [[David Foster Wallace]]: Blek kung (Natur & kultur, 2012)
* [[Merethe Lindstrøm]]: Kyssen (Novellix, 2012)
* [[Zadie Smith]]: NW (Bonnier, 2013)
* [[Jenny Offill]]: Avd. för grubblerier (Natur & kultur, 2016)
* [[Margaret Drabble]]: De mörka vattnen stiger (Modernista, 2017)

==Källor==
<references/>

==Externa länkar==
* [http://oversattarsektionen.se/manadens-oversattare/alva-dahl Intervju med Alva Dahl] på [[Översättarsektionen]]s hemsida. 1 oktober 2014. Läst 28 januari 2019.
*[https://alvadahl.com/ Officiell webbplats]
*{{libris namn|Dahl|Alva|år=1985}}

{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Dahl, Alva}}
[[Kategori:Svenska översättare]]
[[Kategori:Svenskspråkiga översättare]]
[[Kategori:Översättare från engelska]]
[[Kategori:Översättare från danska]]
[[Kategori:Svenska författare under 2000-talet]]
[[Kategori:Födda 1985]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Kvinnor]]

title: Utmärkelser

Utmärkelser: Svenska Humanistiska Förbundets pris (2019)


text:
# Faunis incertus
Faunis incertus är en fjärilsart som beskrevs av Otto Staudinger 1887. Faunis incertus ingår i släktet Faunis och familjen praktfjärilar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Faunis incertus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Faunis incertus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Praktfjärilar]]
| familia = Nymphalidae
| genus_sv =
| genus = [[Faunis]]
| species_sv =
| species = '''Faunis incertus'''
| taxon = Faunis incertus
| taxon_authority = [[Otto Staudinger|Staudinger]] 1887
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Papilionoidea
| superfamilia_sv = [[Äkta dagfjärilar]]
| synonyms =
}}

'''''Faunis incertus'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Otto Staudinger]] 1887. ''Faunis incertus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Faunis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[praktfjärilar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/faunis+incertus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om praktfjärilar}}

[[Kategori:Praktfjärilar]]
[[Kategori:Faunis|incertus]]

title: Systematik

Överfamilj: Äkta dagfjärilar · Papilionoidea

Familj: Praktfjärilar · Nymphalidae

Släkte: Faunis

Art: Faunis incertus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Staudinger 1887


text:
# Bathyphantes jeniseicus
Bathyphantes jeniseicus är en spindelart som beskrevs av Kirill Yeskov 1979. Bathyphantes jeniseicus ingår i släktet Bathyphantes och familjen täckvävarspindlar. Inga underarter finns listade.

title: Bathyphantes jeniseicus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Bathyphantes jeniseicus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Täckvävarspindlar]]
| familia = Linyphiidae
| genus_sv =
| genus = [[Bathyphantes]]
| species_sv =
| species = '''Bathyphantes jeniseicus'''
| taxon = Bathyphantes jeniseicus
| taxon_authority = [[Kirill Yeskov|Eskov]], 1979
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Bathyphantes jeniseicus'''''<ref name = "col277110"/> är en [[spindlar|spindel]]art som beskrevs av [[Kirill Yeskov]] 1979. ''Bathyphantes jeniseicus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Bathyphantes]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[täckvävarspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/bathyphantes+jeniseicus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col277110">Eskov, K. Y. (1979) Three new species of spiders of the family Linyphiidae from Siberia (Aranei)., ''Trudy zool. Inst. Leningr.'' '''85:''' 65-72.</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

[[Kategori:Täckvävarspindlar]]
[[Kategori:Bathyphantes|jeniseicus]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Täckvävarspindlar · Linyphiidae

Släkte: Bathyphantes

Art: Bathyphantes jeniseicus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Eskov, 1979


text:
# Där floden flyter fram
Där floden flyter fram är en amerikansk dramafilm från 1992 i regi av Robert Redford. Filmen är baserad på novellen A River Runs Through It av Norman Maclean.
Filmen vann en Oscar för bästa foto 1993.

## Rollista i urval
| Craig Sheffer        | – Norman Maclean        |
| Brad Pitt            | – Paul Maclean          |
| Tom Skerritt         | – Pastor Maclean        |
| Brenda Blethyn       | – Fru Maclean           |
| Emily Lloyd          | – Jessie Burns          |
| Edie McClurg         | – Fru Burns             |
| Stephen Shellen      | – Neal Burns            |
| Joseph Gordon-Levitt | – En ung Norman Maclean |
| Vann Gravage         | – En ung Paul Maclean   |
| Susan Taylor         | – Rawhide               |
| Michael Cudlitz      | – Chub                  |
| Rob Cox              | – Conroy                |

title: Där floden flyter fram

wikitext:
{{Filmfakta
|filmtitel=Där floden flyter fram
|originaltitel=A River Runs Through It
|genre=[[Dramafilm|Drama]]
|land={{flaggbild2|USA}}
|språk=[[Engelska]]
|år=1992
|regi=[[Robert Redford]]
|fotograf=[[Philippe Rousselot]]
|producent=[[Patrick Markey]]
[[Jake Eberts]]
Robert Redford
|musik=[[Mark Isham]]
|manus=[[Norman Maclean]]
[[Richard Friedenberg]]
|skådespelare=[[Craig Sheffer]]
[[Brad Pitt]]
[[Tom Skerritt]]
[[Brenda Blethyn]]
[[Emily Lloyd]]
|filmbolag=[[Columbia Pictures]]
|speltid=123 minuter
|imdb=0105265}}

'''''Där floden flyter fram''''' är en amerikansk dramafilm från 1992 i regi av [[Robert Redford]]. Filmen är baserad på novellen ''A River Runs Through It'' av Norman Maclean.

Filmen vann en [[Oscar]] för bästa foto 1993.<ref>[http://www.imdb.com/title/tt0105265/awards A River Runs Through It - Awards]</ref>

==Rollista i urval==
{{rollista
|[[Craig Sheffer]]|Norman Maclean
|[[Brad Pitt]]|Paul Maclean
|[[Tom Skerritt]]|Pastor Maclean
|[[Brenda Blethyn]]|Fru Maclean
|[[Emily Lloyd]]|Jessie Burns
|[[Edie McClurg]]|Fru Burns
|[[Stephen Shellen]]|Neal Burns
|[[Joseph Gordon-Levitt]]|En ung Norman Maclean
|[[Vann Gravage]]|En ung Paul Maclean
|[[Susan Taylor]]|Rawhide
|[[Michael Cudlitz]]|Chub
|[[Rob Cox]]|Conroy
}}

==Referenser==

===Noter===
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Där floden flyter fram}}

[[Kategori:Amerikanska filmer 1992]]
[[Kategori:Amerikanska dramafilmer]]
[[Kategori:Filmer i regi av Robert Redford]]
[[Kategori:Engelskspråkiga filmer]]
[[Kategori:Filmer från Columbia Pictures]]
[[Kategori:Filmer vars fotograf belönades med Oscar för bästa foto]]

Genre: Drama

Regissör: Robert Redford

Producent: Patrick Markey · Jake Eberts · Robert Redford

Manus: Norman Maclean · Richard Friedenberg

Skådespelare: Craig Sheffer · Brad Pitt · Tom Skerritt · Brenda Blethyn · Emily Lloyd

Originalmusik: Mark Isham

Fotograf: Philippe Rousselot

Produktionsbolag: Columbia Pictures

Speltid: 123 minuter

Språk: Engelska


text:
# Acanthoisis flabellata
Acanthoisis flabellata är en korallart som beskrevs av Kükenthal 1907. Acanthoisis flabellata ingår i släktet Acanthoisis och familjen Isididae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Acanthoisis flabellata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|korall|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Acanthoisis flabellata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Nässeldjur]]
| phylum = Cnidaria
| classis_sv =
| classis = [[Anthozoa]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Alcyonacea]]
| familia_sv =
| familia = [[Isididae]]
| genus_sv =
| genus = [[Acanthoisis]]
| species_sv =
| species = '''Acanthoisis flabellata'''
| taxon = Acanthoisis flabellata
| taxon_authority = Kükenthal, 1907
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Mopsea simplex'' <small>Tixier-Durivault, 1970</small>
}}

'''''Acanthoisis flabellata'''''<ref name = "COL"/> är en [[koralldjur|korall]]art som beskrevs av Kükenthal 1907. ''Acanthoisis flabellata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Acanthoisis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Isididae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/acanthoisis+flabellata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''URMO: UNESCO-IOC Register of Marine Organisms''. Land J. van der (ed), 2008-11-18</ref>
</references>

[[Kategori:Koralldjur]]
[[Kategori:Acanthoisis|flabellata]]

title: Systematik

Stam: Nässeldjur · Cnidaria

Klass: Anthozoa

Ordning: Alcyonacea

Familj: Isididae

Släkte: Acanthoisis

Art: Acanthoisis flabellata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Acanthoisis flabellata

Auktor: Kükenthal, 1907

title: Synonymer

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Plautyra tamoyoi
Plautyra tamoyoi är en tvåvingeart som beskrevs av Lane 1950. Plautyra tamoyoi ingår i släktet Plautyra och familjen platthornsmyggor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Plautyra tamoyoi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Plautyra tamoyoi''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Platthornsmyggor]]
| familia = Keroplatidae
| genus_sv =
| genus = [[Plautyra]]
| species_sv =
| species = '''Plautyra tamoyoi'''
| taxon = Plautyra tamoyoi
| taxon_authority = [[Lane (auktor)|Lane]], 1950
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Plautyra tamoyoi'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av [[Lane (auktor)|Lane]] 1950. ''Plautyra tamoyoi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Plautyra]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[platthornsmyggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/plautyra+tamoyoi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om platthornsmyggor}}

[[Kategori:Platthornsmyggor]]
[[Kategori:Plautyra|tamoyoi]]

title: Systematik

Familj: Platthornsmyggor · Keroplatidae

Släkte: Plautyra

Art: Plautyra tamoyoi

title: Vetenskapligt namn


text:
# Xestia iobaphes
Xestia iobaphes är en fjärilsart som beskrevs av Charles Boursin 1936. Xestia iobaphes ingår i släktet Xestia och familjen nattflyn. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Xestia iobaphes

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Xestia iobaphes''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Nattflyn]]
| familia = Noctuidae
| genus_sv =
| genus = [[Xestia]]
| species_sv =
| species = '''Xestia iobaphes'''
| taxon = Xestia iobaphes
| taxon_authority = [[Charles Boursin|Boursin]] 1936
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Xestia iobaphes'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Charles Boursin]] 1936. ''Xestia iobaphes'' ingår i [[släkte]]t ''[[Xestia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nattflyn]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/xestia+iobaphes/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om nattflyn}}

[[Kategori:Nattflyn]]
[[Kategori:Xestia|iobaphes]]

title: Systematik

Familj: Nattflyn · Noctuidae

Släkte: Xestia

Art: Xestia iobaphes

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Boursin 1936


text:
# Sabaco steineri
Sabaco steineri är en ringmaskart som beskrevs av S.F. Light 1991. Sabaco steineri ingår i släktet Sabaco och familjen Maldanidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Sabaco steineri

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|ringmask|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Sabaco steineri''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ringmaskar]]
| phylum = Annelida
| classis_sv = [[Havsborstmaskar]]
| classis = Polychaeta
| ordo_sv =
| ordo = ''[[incertae sedis]]''
| familia_sv =
| familia = [[Maldanidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Sabaco]]
| species_sv =
| species = '''Sabaco steineri'''
| taxon = Sabaco steineri
| taxon_authority = [[S.F. Light|Light]], 1991
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Sabaco steineri'''''<ref name = "col446389"/><ref name = "col450960"/> är en [[ringmaskar|ringmask]]art som beskrevs av [[S.F. Light]] 1991. ''Sabaco steineri'' ingår i [[släkte]]t ''[[Sabaco]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Maldanidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/sabaco+steineri/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col446389">Fauchald, Kristian (2007) World Register of Polychaeta, </ref>
<ref name = "col450960">Light, William J. H. (1991) Systematic revision of the genera of the polychaete subfamily Maldanidae Arwidsson. Ophelia, supplement 5 (Systematics, Biology and Morphology of World Polychaeta): 133-146., </ref>
<ref name = "source">''WoRMS Polychaeta: World List of Polychaeta''. Read G. & Fauchald K., 2010-12-10</ref>
</references>

[[Kategori:Havsborstmaskar]]
[[Kategori:Sabaco|steineri]]

title: Systematik

Stam: Ringmaskar · Annelida

Klass: Havsborstmaskar · Polychaeta

Ordning: incertae sedis

Familj: Maldanidae

Släkte: Sabaco

Art: Sabaco steineri

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Light, 1991


text:
# Bulbophyllum rictorium
Bulbophyllum rictorium är en orkidéart som beskrevs av Rudolf Schlechter. Bulbophyllum rictorium ingår i släktet Bulbophyllum och familjen orkidéer. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Bulbophyllum rictorium

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|orkidé|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Bulbophyllum rictorium''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Sparrisordningen]]
| ordo = Asparagales
| familia_sv = [[Orkidéer]]
| familia = Orchidaceae
| genus_sv =
| genus = [[Bulbophyllum]]
| species_sv =
| species = '''Bulbophyllum rictorium'''
| taxon = Bulbophyllum rictorium
| taxon_authority = [[Rudolf Schlechter|Schltr.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Bulbophyllum rictorium'''''<ref name = "C132"/> är en [[orkidéer|orkidé]]art som beskrevs av [[Rudolf Schlechter]]. ''Bulbophyllum rictorium'' ingår i [[släkte]]t ''[[Bulbophyllum]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[orkidéer]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9756154|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Schltr., 1925 ''In: Repert. Spec. Nov. Regni Veg. Beih. 33: 241''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om orkidéer}}

[[Kategori:Orkidéer]]
[[Kategori:Bulbophyllum|rictorium]]

title: Systematik

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Sparrisordningen · Asparagales

Familj: Orkidéer · Orchidaceae

Släkte: Bulbophyllum

Art: Bulbophyllum rictorium

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Bulbophyllum rictorium

Auktor: Schltr.