text:
# Differentialekvation
En differentialekvation är en ekvation som beskriver ett samband mellan en okänd funktion och dess derivator. Differentialekvationer är en typ av funktionalekvationer. De har mycket viktiga tillämpningar inom bland annat fysik, biologi och nationalekonomi.
Differentialekvationen kallas ordinär, om den obekanta funktionen är en funktion av endast en variabel. Om funktionen är av flera variabler, så att dess derivator är partiella derivator, kallas ekvationen en partiell differentialekvation.

## Tillämpningar
| Svängande membran beräknat med en partiell differentialekvation |  | Vattendroppar ger upphov till vågor som kan beskrivas med partiella differentialekvationer |
| Svängande membran beräknat med en partiell differentialekvation |  | Vattendroppar ger upphov till vågor som kan beskrivas med partiella differentialekvationer |

Differentialekvationer används bland annat för att konstruera matematiska modeller av fysikaliska fenomen inom exempelvis flödesdynamik eller mekanik. Därför är studiet av differentialekvationer ett omfattande område inom både ren och tillämpad matematik. En matematisk modell behandlar ofta en förändring av en variabel med avseende på en annan variabel. Förändringar kan uttryckas med hjälp av derivator och matematiska modeller innehåller därför ofta differentialekvationer.
Lösningar till differentialekvationer ligger till grund för exempelvis formgivning av broar, bilar och flygplan. Differentialekvationer är också användbara inom andra områden så som framtagandet av ekonomiska modeller.

## Beteckningar
Låt {\displaystyle y} vara en funktion av {\displaystyle x}. Derivatorna kan skrivas med Lagranges notation som
{\displaystyle y',y'',\dots ,y^{(n)}}
eller med Leibniz notation som
{\displaystyle {dy \over dx},{d^{2}y \over dx^{2}},...,{d^{(n)}y \over dx^{(n)}}.}
Exempel på en ordinär differentialekvation av andra ordningen:
{\displaystyle y''+3x\,y'+y=0}
De partiella derivatorna upp till ordning 2, av en funktion {\textstyle u} av två variabler kan skrivas som
{\displaystyle {\frac {\partial u(x,y)}{\partial x}},{\frac {\partial u(x,y)}{\partial y}},{\frac {\partial ^{2}u(x,y)}{\partial x^{2}}},{\frac {\partial ^{2}u(x,y)}{\partial y^{2}}},{\frac {\partial ^{2}u(x,y)}{\partial x\partial y}},{\frac {\partial ^{2}u(x,y)}{\partial y\partial x}}}
(De två sista derivatorna är identiska för en stor klass funktioner, men inte för alla.)
En enkel partiell differentialekvation är den linjära transportekvationen i en dimension, som har formen
{\displaystyle {\frac {\partial u(x,t)}{\partial t}}+c{\frac {\partial u(x,t)}{\partial x}}=0}
med den reella konstanten {\displaystyle c}.

## Ordinära differentialekvationer
En ekvation för bestämning av en obekant funktion {\displaystyle y(x)} av en variabel, där förutom funktionen även dess derivator ingår, kallas en ordinär differentialekvation (ODE) och kan skrivas
{\displaystyle F\left(x,y(x),y'(x),\ldots ,y^{(n)}(x)\right)=0}
och sägs vara av {\displaystyle n}:e ordningen. Allmänna lösningen till en ekvation av {\displaystyle n}:e ordningen innehåller {\displaystyle n} godtyckliga konstanter. Vid praktiska problem bestäms konstanterna av givna begynnelse- eller randvärden.
En ekvation som innehåller funktionen och dess förstaderivata är en differentialekvation av första ordningen och så vidare. Exempelvis är differentialekvationen
{\displaystyle \alpha y''(x)+\beta y'(x)+\gamma y(x)=0}
av andra ordningen.

### Homogena och inhomogena differentialekvationer
En ekvation
{\displaystyle {\mathcal {L}}(y)=h(x)=0}
där {\displaystyle h(x)} är alla termer som endast beror av {\displaystyle x}, kallas homogen, i annat fall inhomogen.
Lösningen till en inhomogen, linjär ekvation kan skrivas
{\displaystyle y=y_{h}+y_{p}}
där {\displaystyle y_{h}} är den homogena lösningen och {\displaystyle y_{p}} är den partikulära lösningen, det vill säga, den specifika lösningen då {\displaystyle h} är nollskild.

### Linjära och icke-linjära ekvationer
En differentialekvation kan skrivas på den förenklade formen
{\displaystyle {\mathcal {L}}(y)=h(x)}
där {\displaystyle h(x)} är alla termer som endast beror av {\displaystyle x}.
För att en ordinär differentialekvation skall vara linjär måste den uppfylla
{\displaystyle {\mathcal {L}}(y_{1}+y_{2})={\mathcal {L}}(y_{1})+{\mathcal {L}}(y_{2})}
och
{\displaystyle {\mathcal {L}}(\alpha (x)y)=\alpha (x){\mathcal {L}}(y).}
Alltså gäller
{\displaystyle {\mathcal {L}}(y)=f_{n}(x)y^{(n)}+f_{n-1}(x)y^{(n-1)}\dots f_{1}(x)y'+f_{0}(x)y}
Exempel:
{\displaystyle {d^{2}y \over dx^{2}}+y^{3}=0}
är icke-linjär på grund av termen {\displaystyle y^{3}}, liksom
{\displaystyle y{d^{2}y \over dx^{2}}+{\frac {dy}{dx}}+y=0}
på grund av termen {\displaystyle y{d^{2}y \over dx^{2}}}, men
{\displaystyle {d^{2}y \over dx^{2}}+y=x^{3}}
är linjär. {\displaystyle x^{3}} i högerledet inverkar inte på lineariteten.

### Beroende och oberoende variabel
I till exempel differentialekvationen
{\displaystyle {d^{2}y \over dx^{2}}+y^{2}=0}
är {\displaystyle y} den beroende variabeln och {\displaystyle x} är den oberoende variabeln.

## Partiella differentialekvationer
Partiella differentialekvationer (PDE) är ekvationer av en eller flera okända funktioner, som uppfyller kriterierna
- Den okända funktionen beror av åtminstone två variabler

- I ekvationen förekommer partiella derivator med avseende på åtminstone två variabler

- I ekvationen förekommer endast partiella derivator av den obekanta funktionen

Den implicita formen av en partiell differentialekvation för en funktion {\displaystyle u} av två variabler {\displaystyle x} och {\displaystyle y}, kan skrivas
{\displaystyle F\left(x,y,u(x,y),{\frac {\partial u(x,y)}{\partial x}},{\frac {\partial u(x,y)}{\partial y}},\ldots ,{\frac {\partial ^{2}u(x,y)}{\partial x\partial y}},\ldots \right)=0,}
där {\displaystyle F} är en godtycklig funktion.

### Linjära och olinjära ekvationer
En partiell differentialekvation är linjär om den okända funktionen och alla förekommande derivator uppträder linjärt. Detta innebär att koefficienterna endast beror på funktioner av variablerna hos den okända funktionen och inte av själva funktionen.
Exempel på en icke-linjär partiell differentialekvation är
{\displaystyle {\frac {\partial u(x,t)}{\partial t}}+u(x,t){\frac {\partial u(x,t)}{\partial x}}=0}

## Lösningar till ordinära differentialekvationer
Att lösa en differentialekvation innebär att finna den funktion som uppfyller ekvationen. Exempelvis har den homogena ekvationen av första ordningen
{\displaystyle y'+ay=0}
där {\displaystyle a} är en konstant, lösningen
{\displaystyle y=Ce^{-ax}}
där {\displaystyle C} är en konstant, som bestäms av randvillkor eller begynnelsevärden.
En differentialekvation har oändligt många lösningar, men det finns satser som visar att det finns unika lösningar till vissa begynnelsevärdesproblem.
Det finns metoder för att bestämma lösningar till vissa typer av differentialekvationer. I de flesta fall saknas sådana metoder, men alla differentialekvationer kan lösas approximativt med numeriska metoder.
En explicit lösning till en differentialekvation är en funktion av den oberoende variabeln som löser differentialekvationen (av formen {\displaystyle y(x)=\ ...}). En implicit lösning är ett förhållande mellan den beroende och den oberoende variabeln som indirekt definierar en funktion som är en explicit lösning (exempelvis {\displaystyle \sin(x+y)=xy+2x}).

### Bakterietillväxt
En differentialekvation kan användas till att beskriva bakterietillväxt i en lösning. Eftersom varje bakterie delar sig med en viss hastighet, är bakterietillväxten proportionell mot antalet bakterier vid en given tidpunkt. Om {\displaystyle N} anger antalet bakterier vid tiden {\displaystyle t} gäller därför sambandet
{\displaystyle N'(t)=k\cdot N(t)}
Lösningen till denna differentialekvation är en funktion som har egenskapen att funktionens derivata är proportionell mot funktionen själv. Exponentialfunktionen är den enda funktion som har denna egenskap och lösningen måste således vara en exponentialfunktion.
Uppenbarligen är denna modell av bakterietillväxten bara approximativ - bland annat genom att bakterietillväxten i en lösning så småningom måste avstanna i brist på näring.

### Fritt fall
Ett föremål släpps från en viss höjd {\displaystyle h} och faller på grund av gravitationskraften {\displaystyle F}. Här görs förenklingen att gravitationen är den enda kraft som verkar på föremålet och att gravitationen är konstant. I verkligheten finns också andra krafter, till exempel luftmotstånd.
Enligt Newtons andra lag är ett föremåls massa {\displaystyle m} multiplicerat med dess acceleration {\displaystyle a} lika med den kraft {\displaystyle F} som verkar på föremålet:
{\displaystyle m\cdot a=F}
Accelerationen är derivatan av hastigheten {\displaystyle v} med avseende på tid {\displaystyle t}, eller:
{\displaystyle a={dv \over dt}}
Hastigheten är i sin tur derivatan av sträckan, eller i detta fall höjden {\displaystyle h} med avseende på tid {\displaystyle t}:
{\displaystyle v={dh \over dt}}
Alltså är accelerationen andraderivatan av höjden:
{\displaystyle a={d^{2}h \over dt^{2}}}
Den kraft {\displaystyle F} som verkar på föremålet antogs vara endast gravitationen. Newtons andra lag kan då skrivas som:
{\displaystyle m\cdot {d^{2}h \over dt^{2}}=-mg}
(Minustecken eftersom man enligt konvention räknar krafter positiva från jorden.)
Differentialekvationen går lätt att lösa med avseende på {\displaystyle h}. Först divideras med {\displaystyle m}, vilket ger
{\displaystyle {d^{2}h \over dt^{2}}=-g}
Integrering av båda leden ger
{\displaystyle {dh \over dt}=-gt+C_{1}}
och ytterligare en integrering ger
{\displaystyle h=h(t)=-{gt^{2} \over 2}+C_{1}t+C_{2}}
Integrationskonstanterna {\displaystyle C_{1}} och {\displaystyle C_{2}} kan bestämmas om föremålets begynnelsehöjd och begynnelsehastighet är kända.
Resultatet är en funktion, eller en formel, för föremålets höjdläge vid tiden {\displaystyle t}.

## Metoder för lösning av differentialekvationer
Vissa differentialekvationer kan lösas analytiskt och lösningen blir då exakt. I analytiska lösningar kan man använda transformation, oftast Laplacetransformation för ordinära differentialekvationer och Fouriertransformation för partiella.
För de flesta differentialekvationer behövs numeriska metoder. Några vanliga numeriska metoder för lösning av differentialekvationer är Eulers metod och Runge–Kuttas metod för begynnelsevärdesproblem, och provskottsmetoden för randvärdesproblem. Partiella differentialekvationer är särskilt känsliga för fel i lösningen.

## Programvara
Det finns programvara som kan lösa differentiella ekvationer:
- ExpressionsInBar
- Maple[1]: dsolve
- SageMath
- Xcas[2]: desolve(y'=k*y,y)

### Fotnoter
1. ↑  ”dsolve - Maple Programming Help”. www.maplesoft.com. https://www.maplesoft.com/support/help/Maple/view.aspx?path=dsolve. Läst 12 maj 2020.
2. ↑  ”Symbolic algebra and Mathematics with Xcas”. http://www-fourier.ujf-grenoble.fr/~parisse/giac/cascmd_en.pdf. Läst 12 maj 2020.

title: Differentialekvation

wikitext:
En '''differentialekvation''' är en [[ekvation]] som beskriver ett samband mellan en okänd [[funktion]] och dess [[derivata|derivator]]. Differentialekvationer är en typ av [[funktionalekvation]]er. De har mycket viktiga tillämpningar inom bland annat [[fysik]], [[biologi]] och [[nationalekonomi]].

Differentialekvationen kallas ''ordinär'', om den obekanta funktionen är en funktion av endast en [[variabel]]. Om funktionen är av flera variabler, så att dess derivator är [[partiell derivata|partiella derivator]], kallas ekvationen en ''partiell differentialekvation''.

== Tillämpningar ==
{{dubbel bild|right|Drum_vibration_mode01.gif|160|Spherical_wave2.gif|160|Svängande [[membran]] beräknat med en partiell differentialekvation|[[Vatten|Vattendroppar]] ger upphov till vågor som kan beskrivas med partiella differentialekvationer}}
Differentialekvationer används bland annat för att konstruera [[matematisk modell|matematiska modeller]] av fysikaliska fenomen inom exempelvis [[flödesdynamik]] eller [[Klassisk mekanik|mekanik]]. Därför är studiet av differentialekvationer ett omfattande område inom både ren och [[tillämpad matematik]]. En matematisk modell behandlar ofta en förändring av en variabel med avseende på en annan variabel. Förändringar kan uttryckas med hjälp av derivator och matematiska modeller innehåller därför ofta differentialekvationer.

Lösningar till differentialekvationer ligger till grund för exempelvis formgivning av [[Bro|broar]], [[Bil|bilar]] och [[flygplan]]. Differentialekvationer är också användbara inom andra områden så som framtagandet av ekonomiska modeller.

==Beteckningar==
Låt <math>y</math> vara en funktion av <math>x</math>. Derivatorna kan skrivas med [[Derivata#Lagranges notation|Lagranges notation]] som
: <math>y', y'',\dots, y^{(n)}</math>
eller med [[Leibniz notation]] som
: <math>{dy \over dx}, {d^{2}y \over dx^2}, ..., {d^{(n)}y \over dx^{(n)}}.</math>

Exempel på en ordinär [[differentialekvation av andra ordningen]]:
:<math>y'' + 3 x\,y' + y = 0</math>

De partiella derivatorna upp till ordning 2, av en funktion <math display="inline">u</math> av två variabler kan skrivas som
:<math> \frac{\partial u(x,y)}{\partial x},\frac{\partial u(x,y)}{\partial y},
\frac{\partial^2 u(x,y)}{\partial x^2},\frac{\partial^2 u(x,y)}{\partial y^2},\frac{\partial^2 u(x,y)}{\partial x \partial y},\frac{\partial^2 u(x,y)}{\partial y \partial x} </math>

(De två sista derivatorna är identiska för en stor klass funktioner, men inte för alla.)

En enkel partiell differentialekvation är den ''linjära transportekvationen'' i en [[dimension]], som har formen
:<math> \frac{\partial u(x,t)}{\partial t} + c \frac{\partial u(x,t)}{\partial x} = 0</math>

med den [[Reella tal|reella]] konstanten <math>c</math>.

==Ordinära differentialekvationer==
{{huvudartikel|Ordinär differentialekvation}}
En ekvation för bestämning av en obekant funktion <math>y(x)</math> av en variabel, där förutom funktionen även dess derivator ingår, kallas en ''ordinär differentialekvation'' (ODE) och kan skrivas

:<math>F\left(x,y(x),y'(x), \ldots, y^{(n)}(x)\right ) = 0</math>

och sägs vara av <math>n</math>:e ordningen. Allmänna lösningen till en ekvation av <math>n</math>:e ordningen innehåller <math>n</math> godtyckliga konstanter. Vid praktiska problem bestäms konstanterna av givna ''begynnelse-'' eller ''randvärden''.

En ekvation som innehåller funktionen och dess förstaderivata är en [[Differentialekvationer av första ordningen|differentialekvation av första ordningen]] och så vidare. Exempelvis är differentialekvationen
:<math>\alpha y''(x) + \beta y'(x) + \gamma y(x) = 0</math>
av andra ordningen.

===Homogena och inhomogena differentialekvationer===
En ekvation
:<math> \mathcal{L}(y)=h(x)=0</math>

där <math>h(x)</math> är alla termer som endast beror av <math>x</math>, kallas homogen, i annat fall inhomogen.

Lösningen till en inhomogen, [[linjär ekvation]] kan skrivas
:<math>y=y_h+y_p</math>

där <math>y_h</math> är den [[Homogenlösning|homogena lösningen]] och <math>y_p</math> är den [[Partikulärlösning|partikulära lösningen]], det vill säga, den specifika lösningen då <math>h</math> är [[nollskild]].

=== Linjära och icke-linjära ekvationer ===
En differentialekvation kan skrivas på den förenklade formen
:<math> \mathcal{L}(y)=h(x)</math>

där <math>h(x)</math> är alla termer som endast beror av <math>x</math>.

För att en ordinär differentialekvation skall vara ''linjär'' måste den uppfylla
:<math> \mathcal{L}(y_1+y_2)=\mathcal{L}(y_1)+\mathcal{L}(y_2)</math>
och
:<math> \mathcal{L}(\alpha(x)y)=\alpha(x)\mathcal{L}(y).</math>

Alltså gäller
:<math>\mathcal{L}(y)=f_n(x)y^{(n)}+f_{n-1}(x)y^{(n-1)}\dots f_1(x) y'+f_0(x) y</math>

Exempel:
:<math>{d^{2}y \over dx^2} + y^3 =0</math>
är icke-linjär på grund av termen <math>y^3</math>, liksom
:<math>y{d^{2}y \over dx^2} +\frac{dy}{dx} + y =0</math>
på grund av termen <math>y{d^{2}y \over dx^2}</math>, men
:<math>{d^{2}y \over dx^2} + y = x^3</math>
är linjär. <math>x^3</math> i högerledet inverkar inte på lineariteten.

=== Beroende och oberoende variabel ===
I till exempel differentialekvationen
:<math>{d^{2}y \over dx^2} + y^2 = 0</math>
är <math>y</math> den [[beroende variabel]]n och <math>x</math> är den [[oberoende variabel]]n.

==Partiella differentialekvationer==
{{huvudartikel|partiell differentialekvation}}
[[Partiella differentialekvationer]] (PDE) är ekvationer av en eller flera okända funktioner, som uppfyller kriterierna

* Den okända funktionen beror av åtminstone två variabler

* I ekvationen förekommer partiella derivator med avseende på åtminstone två variabler

* I ekvationen förekommer endast partiella derivator av den obekanta funktionen

Den implicita formen av en partiell differentialekvation för en funktion <math>u</math> av två variabler <math>x</math> och <math>y</math>, kan skrivas

:<math> F\left(x,y,u(x,y),\frac{\partial u(x,y)}{\partial x},\frac{\partial u(x,y)}{\partial y},
\ldots,\frac{\partial^2 u(x,y)}{\partial x \partial y},\ldots \right) = 0, </math>

där <math>F</math> är en godtycklig funktion.

===Linjära och olinjära ekvationer===
En partiell differentialekvation är linjär om den okända funktionen och alla förekommande derivator uppträder linjärt. Detta innebär att [[Koefficient|koefficienterna]] endast beror på funktioner av variablerna hos den okända funktionen och inte av själva funktionen.

Exempel på en icke-linjär partiell differentialekvation är
:<math>\frac{\partial u(x,t)}{\partial t} + u(x,t) \frac{\partial u(x,t)}{\partial x} = 0</math>

== Lösningar till ordinära differentialekvationer==
Att lösa en differentialekvation innebär att finna den funktion som uppfyller ekvationen. Exempelvis har den [[Homogena ekvationssystem|homogena ekvationen]] av första ordningen
:<math>y'+ay=0</math>

där <math>a</math> är en [[konstant]], lösningen

:<math>y = C e^{-ax}</math>

där <math>C</math> är en konstant, som bestäms av [[randvillkor]] eller [[begynnelsevärde]]n.

En differentialekvation har oändligt många lösningar, men det finns [[sats (matematik)|satser]] som visar att det finns unika lösningar till vissa [[begynnelsevärdesproblem]].

Det finns metoder för att bestämma lösningar till vissa typer av differentialekvationer. I de flesta fall saknas sådana metoder, men alla differentialekvationer kan lösas approximativt med [[numeriska metoder]].

En ''[[explicit]] lösning'' till en differentialekvation är en funktion av den oberoende variabeln som löser differentialekvationen (av formen <math>y(x) =\ ...</math>). En ''[[implicit]] lösning'' är ett förhållande mellan den beroende och den oberoende variabeln som indirekt definierar en funktion som är en explicit lösning (exempelvis <math>\sin(x + y) = xy + 2x</math>).

=== Bakterietillväxt ===
En differentialekvation kan användas till att beskriva bakterietillväxt i en lösning. Eftersom varje [[Bakterier|bakterie]] delar sig med en viss [[hastighet]], är bakterietillväxten [[Proportionalitet (matematik)|proportionell]] mot antalet bakterier vid en given tidpunkt. Om <math>N</math> anger antalet bakterier vid tiden <math>t</math> gäller därför sambandet
:<math>N'(t) = k \cdot N(t)</math>
Lösningen till denna differentialekvation är en funktion som har egenskapen att funktionens derivata är proportionell mot funktionen själv. Exponentialfunktionen är den enda funktion som har denna egenskap och lösningen måste således vara en exponentialfunktion.

Uppenbarligen är denna modell av bakterietillväxten bara approximativ - bland annat genom att bakterietillväxten i en lösning så småningom måste avstanna i brist på näring.

=== Fritt fall ===
Ett föremål släpps från en viss höjd <math>h</math> och faller på grund av [[gravitation]]skraften <math>F</math>. Här görs förenklingen att gravitationen är den enda kraft som verkar på föremålet och att gravitationen är konstant. I verkligheten finns också andra krafter, till exempel luftmotstånd.

Enligt [[Newtons andra lag]] är ett föremåls [[massa]] <math>m</math> multiplicerat med dess [[acceleration]] <math>a</math> lika med den kraft <math>F</math> som verkar på föremålet:
:<math>m \cdot a = F</math>
Accelerationen är derivatan av hastigheten <math>v</math> med avseende på tid <math>t</math>, eller:
:<math>a = {dv \over dt}</math>
Hastigheten är i sin tur derivatan av sträckan, eller i detta fall höjden <math>h</math> med avseende på tid <math>t</math>:
:<math>v = {dh \over dt}</math>
Alltså är accelerationen andraderivatan av höjden:
:<math>a = {d^{2}h \over dt^2}</math>

Den kraft <math>F</math> som verkar på föremålet antogs vara endast gravitationen. [[Isaac Newton|Newtons]] andra lag kan då skrivas som:
:<math>m \cdot {d^{2}h \over dt^2} = -mg</math>
(Minustecken eftersom man enligt konvention räknar krafter positiva ''från'' jorden.)

Differentialekvationen går lätt att lösa med avseende på <math>h</math>. Först divideras med <math>m</math>, vilket ger
:<math>{d^{2}h \over dt^2} = -g</math>
[[Integral|Integrering]] av båda leden ger
:<math>{dh \over dt} = -gt + C_1</math>
och ytterligare en integrering ger
:<math>h = h(t) = -{gt^2 \over 2} + C_{1}t + C_2</math>

[[Integrationskonstant|Integrationskonstanterna]] <math>C_1</math> och <math>C_2</math> kan bestämmas om föremålets begynnelsehöjd och begynnelsehastighet är kända.

Resultatet är en funktion, eller en formel, för föremålets höjdläge vid tiden <math>t</math>.

== Metoder för lösning av differentialekvationer ==
Vissa differentialekvationer kan lösas analytiskt och lösningen blir då exakt. I analytiska lösningar kan man använda [[Transformation (matematik)|transformation]], oftast [[Laplacetransformation]] för ordinära differentialekvationer och [[Fouriertransformation]] för partiella.

För de flesta differentialekvationer behövs [[numeriska metoder]]. Några vanliga numeriska metoder för lösning av differentialekvationer är [[Eulers metod]] och [[Runge–Kuttas metod]] för [[begynnelsevärdesproblem]], och [[provskottsmetoden]] för [[randvärdesproblem]]. [[Partiella differentialekvationer]] är särskilt känsliga för [[fel]] i lösningen.

== Programvara ==
Det finns programvara som kan lösa differentiella ekvationer:

* [[ExpressionsInBar]]
* [[Maple]]<ref>{{Webbref|titel=dsolve - Maple Programming Help|url=https://www.maplesoft.com/support/help/Maple/view.aspx?path=dsolve|verk=www.maplesoft.com|hämtdatum=2020-05-12}}</ref>: dsolve
* [[SageMath]]
* [[Xcas]]<ref>{{Webbref|url=http://www-fourier.ujf-grenoble.fr/~parisse/giac/cascmd_en.pdf|titel=Symbolic algebra and Mathematics with Xcas|hämtdatum=2020-05-12|datum=|utgivare=}}</ref>: desolve(y'=k*y,y)

== Se även ==
{{Bokversion|Matematik}}
* [[Ordinär differentialekvation]]
* [[Differentialekvationer av första ordningen]]
* [[Linjära ordinära differentialekvationer med konstanta koefficienter]]
* [[Begynnelsevärdesproblem]]
* [[Differensekvation]]
*[[Lagranges ekvationer]]
* [[Laplacetransformen av differentialekvationer]]

== Källor ==
* {{Bokref|författare=Persson, Arne & Böiers, Lars-Christer|titel=Analys i en variabel|utgivare=Studentlitteratur|utgivningsort=Lund|upplaga=2 uppl|år=2001|id={{ISBN|91-44-02056-2}}}}
=== Fotnoter ===
<references/>
== Externa länkar ==
*{{Commonscat|Differential equations}}

{{auktoritetsdata}}

[[Kategori:Differentialekvationer| ]]
[[Kategori:Matematisk analys]]
[[Kategori:Wikipedia:Basartiklar]]


text:
# Sagophora tsuruana
Sagophora tsuruana är en insektsart som först beskrevs av Matsumura 1907.  Sagophora tsuruana ingår i släktet Sagophora och familjen spottstritar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Sagophora tsuruana

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Sagophora tsuruana''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Spottstritar]]
| familia = Aphrophoridae
| genus_sv =
| genus = [[Sagophora]]
| species_sv =
| species = '''Sagophora tsuruana'''
| taxon = Sagophora tsuruana
| taxon_authority = ([[Matsumura (auktor)|Matsumura]], 1907)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Cercopoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms = ''Aphrophora tsuruana'' <small>[[Matsumura (auktor)|Matsumura]], 1907</small><ref name = "col9970"/><ref name = "col173538"/>
}}

'''''Sagophora tsuruana'''''<ref name = "col9970"/> är en [[insekter|insekts]]art som först beskrevs av [[Matsumura (auktor)|Matsumura]] 1907.  ''Sagophora tsuruana'' ingår i [[släkte]]t ''[[Sagophora]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[spottstritar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/sagophora+tsuruana/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col9970">Matsumura S. (1907) Die Cicadinen Japans, Annotationes Zoologicae Japonenses. Tokyo, 6: 83-116.</ref>
<ref name = "source">''COOL: Cercopoidea Organised On Line''. Soulier-Perkins A., 2009-09-28</ref>
<ref name = "col173538">Matsumura S. (1942) New species and new genera of Palaearctic Superfamily Cercopoidea with a tabular key to the classification (II), Insecta Matsumurana. Sapporo, 16: 71-106.</ref>
</references>

[[Kategori:Spottstritar]]
[[Kategori:Sagophora|tsuruana]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Halvvingar · Hemiptera

Överfamilj: Cercopoidea

Familj: Spottstritar · Aphrophoridae

Släkte: Sagophora

Art: Sagophora tsuruana

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Sagophora tsuruana

Auktor: (Matsumura, 1907)

title: Synonymer

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Stockholm–Roslagens Järnvägar
|  | Unknown BSicon "exKBHFa" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Head station | Pier |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Station on track |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "eABZg+l" | Unknown BSicon "exSTR+r" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Straight track | Unknown BSicon "exKBHFe" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Station on track |  |

| Unknown BSicon "STR+l" | Unknown BSicon "eABZql" | Unknown BSicon "xABZgr" |  |

| Unknown BSicon "eABZg+l" | Unknown BSicon "exKBHFeq" | Unknown BSicon "exSTR" |  |

| Station on track |  | Unknown BSicon "exSTR" |  |

| Station on track |  | Unknown BSicon "exSTR" |  |

| End station |  | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Head station | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Unknown BSicon "eABZg+l" | Unknown BSicon "exSTRr" |  |

|  | Unknown BSicon "KBHFxe" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "xKBHFa" |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "exBHF" |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "exBHF" |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "exBHF" |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "exBHF" |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "exBHF" |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "exBHF" |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "exBHF" |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "exBHF" |  |

|  | Unknown BSicon "exABZg+l" | Unknown BSicon "exSTRr" |  |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exABZgl" | Unknown BSicon "exSTRq" | Unknown BSicon "exSTR+r" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Pier | Unknown BSicon "exKBHFe" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "KBHFxa" |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Straight track | Head station |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Unknown BSicon "ABZg+l" | One way rightward |  |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Straight track | Head station |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Straight track | Unknown BSicon "exKBHFa" |

|  | Straight track | Straight track | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Straight track | Straight track | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Straight track | Straight track | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Straight track | Straight track | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Straight track | Straight track | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Straight track | Straight track | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Straight track | Straight track | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "ABZg+l" | Unknown BSicon "xABZqr" | Unknown BSicon "exSTRr" |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Straight track | Unknown BSicon "uexKBHFa" |  |

|  | Straight track | Unknown BSicon "uexBHF" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "uexKBHFe" |  |

|  | Unknown BSicon "hKRZWae" |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

| Urban transverse track | Unknown BSicon "mKRZo" | Urban transverse track | Pier |

|  | Unknown BSicon "KBHFxe" |

|  | Unknown BSicon "exKBHFe" |

|  | Unknown BSicon "exKBHFa" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Head station | Pier |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Station on track |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "eABZg+l" | Unknown BSicon "exSTR+r" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Straight track | Unknown BSicon "exKBHFe" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Station on track |  |

| Unknown BSicon "STR+l" | Unknown BSicon "eABZql" | Unknown BSicon "xABZgr" |  |

| Unknown BSicon "eABZg+l" | Unknown BSicon "exKBHFeq" | Unknown BSicon "exSTR" |  |

| Station on track |  | Unknown BSicon "exSTR" |  |

| Station on track |  | Unknown BSicon "exSTR" |  |

| End station |  | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Head station | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "exSTR" |  |

|  | Unknown BSicon "eABZg+l" | Unknown BSicon "exSTRr" |  |

|  | Unknown BSicon "KBHFxe" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "xKBHFa" |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "exBHF" |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "exBHF" |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "exBHF" |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "exBHF" |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "exBHF" |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "exBHF" |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "exBHF" |  |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Unknown BSicon "exBHF" |  |

|  | Unknown BSicon "exABZg+l" | Unknown BSicon "exSTRr" |  |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exABZgl" | Unknown BSicon "exSTRq" | Unknown BSicon "exSTR+r" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" |  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exSTR" | Pier | Unknown BSicon "exKBHFe" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "KBHFxa" |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Straight track | Head station |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Unknown BSicon "ABZg+l" | One way rightward |  |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Straight track | Head station |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Station on track |  |

|  | Straight track | Straight track | Unknown BSicon "exKBHFa" |

|  | Straight track | Straight track | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Straight track | Straight track | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Straight track | Straight track | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Straight track | Straight track | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Straight track | Straight track | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Straight track | Straight track | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Straight track | Straight track | Unknown BSicon "exBHF" |

|  | Unknown BSicon "ABZg+l" | Unknown BSicon "xABZqr" | Unknown BSicon "exSTRr" |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

|  | Straight track | Unknown BSicon "uexKBHFa" |  |

|  | Straight track | Unknown BSicon "uexBHF" |  |

|  | Station on track | Unknown BSicon "uexKBHFe" |  |

|  | Unknown BSicon "hKRZWae" |

|  | Station on track |

|  | Station on track |

| Urban transverse track | Unknown BSicon "mKRZo" | Urban transverse track | Pier |

|  | Unknown BSicon "KBHFxe" |

|  | Unknown BSicon "exKBHFe" |

Stockholm–Roslagens Järnvägar (SRJ) var samlingsnamnet Stockholm–Rimbo Järnvägsaktiebolag gav sina ägda och trafikerade järnvägar den 1 januari 1909. Stockholm–Rimbo Järnvägsaktiebolag togs 1951 över av Svenska staten och Stockholm–Roslagens Järnvägar införlivades 1959 med dåvarande Statens Järnvägar (SJ). Delar av dåvarande SRJ:s järnvägsnät utgör idag Roslagsbanan,  museibanan Upsala–Lenna Jernväg samt den till normalspår breddade sträckan Dannemora–Harg.

## Historik
Den nuvarande Roslagsbanan består av sträckor som ursprungligen byggdes av Djursholmsbanan (DjB), Södra Roslags Kustbana (SRK) och Stockholm–Rimbo Järnvägsaktiebolag (SRJ). Övriga delar byggdes även av Upsala–Lenna Jernväg (ULJ), Lenna–Norrtälje Järnväg (LNJ), Faringe–Gimo Järnväg (FGJ), Rimbo–Sunds Järnväg (RSJ) och Dannemora–Hargs Järnväg (DHJ). Dessa samordnades i en trafikförvaltning kallad Stockholm–Roslagens Järnvägar, likaså med förkortningen SRJ. 1951 förstatligades SRJ och DHJ som i sig upptagit de övriga bolagen. De drevs vidare som dotterbolag innan de 1959 helt införlivades i SJ.
En tid gick direkta expresståg Stockholm–Norrtälje med anslutning till Finlandsbåtarna. 1969 nedlades persontrafiken Rimbo–Norrtälje. Godstrafiken på Stockholm–Rimbo med sidolinjer hade lagts ned redan 1967 men den blev kvar till 1977 på Uppsala–Rimbo–Hallstavik fram till dess att det nya normalspåret Hargshamn–Hallstavik var färdigtbyggt – idag går godstrafiken från Hallstaviks pappersbruk över gamla Dannemora–Hargs Järnväg istället som har breddats till normalspår. 1972 köpte Storstockholms Lokaltrafik (SL) sträckorna söder om Rimbo av SJ efter att förhandlingarna om hur mycket SL skulle betala SJ för driften brutit samman. För driften bildades ett särskilt dotterbolag till SL, Järnvägsaktiebolaget Roslagsbanan (RB). Sträckan Uppsala–Länna–Faringe finns idag kvar som museijärnväg. Övriga delar av det gamla Roslagsbanenätet har rivits upp.
Under 1970- och 1980-talen var Roslagsbanan hotad av nedläggning vid ett flertal tillfällen. Både banan och tågen var slitna och krävde nya investeringar. Det fanns långt gångna planer på att ersätta Roslagsbanan med tunnelbana till Täby centrum. Efter att en folkomröstning hölls den 23 mars 1980 i Vallentuna och Täby kommuner beslutades dock att banan skulle behållas och rustas upp. Så har också skett, bland annat har nya fordon (X10p) köpts in, signalsystemet bytts ut och spåret rustats upp på delar av banan. Dessutom har två nya dubbelspårssträckor byggts: En ny bro över Stocksundet (den gamla bron var enkelspårig) med ny station i Stocksund, samt sträckan Roslags Näsby–Galoppfältet.
Alla delar av banan överlevde dock inte efter att Storstockholms Lokaltrafik tagit över. Den trafiksvaga linjen Djursholms Ösby–Eddavägen (se Djursholmsbanan) lades ner 1976, och sträckan Kårsta–Rimbo 1981. Linjen till Eddavägen hade bara trafikerats med ett enda tågpar mitt på dagen de sista två åren, detta endast för att leva upp till de minimikrav man hade förbundit sig att leva upp till i koncessionen. Trafiken hade bedömts svag nog för nedläggning redan under 1970-talets första år men man tvingades alltså fortsätta till den 31 december 1975.
Även Lindholmen–Rimbo var en väldigt trafiksvag bandel men trafiken var något tätare. Planen var att hela sträckan Lindholmen–Rimbo skulle läggas ner 1981 men eftersom vägarna söder om Kårsta var för dåliga för att klara busstrafik fick denna del av banan ligga kvar tills vägarna rustats upp. Nedläggningen av sträckan Lindholmen–Kårsta genomfördes dock aldrig eftersom Stockholms läns landsting gjorde en helomvändning och beslutade om upprustning av hela banan. Man tog även[när?] principbeslut om att återuppbygga banan till Rimbo, men detta projekt har ännu inte blivit av. Sedan dess har det gamla stationsområdet i Rimbo bebyggts med radhus och ett nytt affärscentrum. Banvallen till Kårsta ligger däremot kvar orörd som markreservat och i Rö söder om Rimbo byggdes 1993 en ny bro för länsväg 280 över banvallen då den gamla hade tjänat ut i början av 1990-talet. Dagens busstrafik via motorväg och riksvägar har dock lett till att en återuppbyggnad nedprioriterats väsentligt.

## Nedlagda linjesträckningar
- Stockholm Ö–Engelbrektsplan (öppnad 1895, nedlagd 1960)
- Stocksund–Långängstorp (öppnad 1911, nedlagd 1966)
- Djursholms Ösby–Eddavägen (öppnad 1901, nedlagd 1976)
- Eddavägen–Svalnäs (öppnad 1912, nedlagd 1934)
- Kårsta–Rimbo (öppnad 1885, nedlagd 1981; Stockholms läns landsting har fattat ett principbeslut[när?] om återuppbyggnad av denna sträcka, men inga pengar har tilldelats)
- Rimbo–Norrtälje (öppnad 1884, nedlagd 1969)
- Rimbo–Häverösund (öppnad 1898, nedlagd 1977)
- Häverösund–Hallstavik (öppnad 1915, nedlagd 1977)
- Uppsala–Länna (öppnad 1876, nedlagd 1977; sträckan Uppsala–Länna–Faringe är museijärnväg, se Lennakatten)
- Länna–Faringe–Rimbo (öppnad 1884, nedlagd 1977; sträckan Uppsala–Länna–Faringe är museijärnväg, se Lennakatten)
- Faringe–Alunda (öppnad 1920, nedlagd 1960)
- Alunda–Gimo (öppnad 1921, nedlagd 1970)
- Dannemora–Gimo–Hargshamn (öppnad 1878; endast persontrafiken nedlagd 1960, godstrafik bedrivs på sträckan Dannemora–Hargshamn–Hallstavik, breddad till normalspår 1970)
- Knaby–Ramhäll (öppnad 1878, nedlagd 1959; bibana till Dannemora–Harg, hade endast godstrafik)
- Risinge–Norrvällen (öppnad 1917, nedlagd 1951; bibana till Dannemora–Harg, hade endast godstrafik)
- Norrmon–Lövstabruk (öppnad 1926, nedlagd 1952–1954; bibana till Dannemora–Harg, hade endast godstrafik. Lövstabruk lades ned några månader innan järnvägen nådde ända fram dit, därför byggdes aldrig den sista kilometern av denna bana)

title: Stockholm–Roslagens Järnvägar

wikitext:
{{BS-box}}
{{BS-header|Roslagsbanorna år 1925.
Mörkröda sträckor finns kvar idag.}}
{{BS-table1}}
{{BS4||exKBHFa||||[[Lövstabruk]]}}
{{BS4||exBHF||||Finnsjön}}
{{BS4||exBHF||||[[Gräsbo, Film|Gräsbo]]}}
{{BS4||exBHF||||[[Vigelsbo|Vigelsbo gruvor]]}}
{{BS4||exBHF||||[[Rörbergsgruvan]]}}
{{BS4||exBHF||||Kraperås}}
{{BS4||exBHF||||Gubbo}}
{{BS4||exSTR|KBHFa|BOOT||[[Hargshamn]]}}
{{BS4||exSTR|BHF|||[[Harg, Norrtälje kommun|Harg]]}}
{{BS4||exSTR|eABZg+l|exSTR+r||}}
{{BS4||exSTR|STR|exKBHFe||Norrvällen}}
{{BS4||exSTR|BHF|||[[Gimo]]}}
{{BS4|STR+l|eABZql|xABZgr|||}}
{{BS4|eABZg+l|exKBHFeq|exSTR|||[[Ramhäll]]}}
{{BS4|BHF||exSTR|||Knaby}}
{{BS4|BHF||exSTR|||[[Österbybruk]]}}
{{BS4|KBHFe||exSTR|||[[Dannemora]]}}
{{BS4|||exBHF|||Vettsta}}
{{BS4|||exBHF|||[[Haberga]]}}
{{BS4|||exBHF|||[[Alunda]]}}
{{BS4|||exBHF|||[[Tuna, Uppsala kommun|Upplands Tuna]]}}
{{BS4|||exBHF|||Österedinge}}
{{BS4||KBHFa|exSTR||114|[[Uppsala Östra]]}}
{{BS4||BHF|exSTR|||Årsta}}
{{BS4||BHF|exSTR|||Skölsta}}
{{BS4||BHF|exSTR|||Bärby}}
{{BS4||BHF|exSTR|||Gunsta}}
{{BS4||BHF|exSTR|||Funbo}}
{{BS4||BHF|exSTR|||[[Marielund, Uppsala kommun|Marielund]]}}
{{BS4||BHF|exSTR|||Lövstahagen}}
{{BS4||BHF|exSTR|||Selknä}}
{{BS4||BHF|exSTR|||Löt}}
{{BS4||BHF|exSTR||94|[[Länna, Uppsala kommun|Lenna]]}}
{{BS4||BHF|exSTR||89|[[Almunge]]}}
{{BS4||BHF|exSTR|||Moga}}
{{BS4||eABZg+l|exSTRr|}}
{{BS4||KBHFxe|||81|[[Faringe station|Faringe]]}}
{{BS4||exBHF||||Kärven}}
{{BS4||exBHF|||73|[[Knutby]]}}
{{BS4||exBHF||||Råsten}}
{{BS4||exBHF||||[[Rånäs]]}}
{{BS4||exBHF||||[[Ekebyholm]]}}
{{BS4||exSTR|xKBHFa|||[[Hallstaviks station|Hallstavik]]}}
{{BS4||exSTR|exBHF|||Häverödal}}
{{BS4||exSTR|exBHF|||[[Edebo]]}}
{{BS4||exSTR|exBHF|||[[Skebobruk]]}}
{{BS4||exSTR|exBHF|||[[Ununge socken|Ununge]]}}
{{BS4||exSTR|exBHF|||[[Edsbro]]}}
{{BS4||exSTR|exBHF|||[[Erken]]}}
{{BS4||exSTR|exBHF|||Sättraby}}
{{BS4||exSTR|exBHF|||Nydal}}
{{BS4||exABZg+l|exSTRr|||}}
{{BS4||exBHF|||55|[[Rimbo station|Rimbo]]}}
{{BS4||exABZgl|exSTRq|exSTR+r||}}
{{BS4||exSTR||exBHF||Kundby}}
{{BS4||exSTR||exBHF||[[Finsta]]}}
{{BS4||exSTR||exBHF||[[Syninge]]}}
{{BS4||exSTR||exBHF||[[Malsta, Norrtälje kommun|Malsta]]}}
{{BS4||exSTR|BOOT|exKBHFe||[[Norrtälje]]}}
{{BS4||exBHF||||[[Rö (ort)|Rö]]}}
{{BS4||exBHF||||[[Sparrens hållplats|Sparren]]}}
{{BS4||KBHFxa||||[[Kårsta station|Kårsta]]}}
{{BS4||BHF||||[[Lindholmen, Vallentuna kommun|Lindholmen]]}}
{{BS4||BHF||||[[Molnby station|Molnby]]}}
{{BS4||BHF||||[[Vallentuna station|Vallentuna]]}}
{{BS4||BHF||||[[Byle, Täby kommun|Byle]] ([[Kragstalund]])}}
{{BS4||BHF||||[[Täby kyrkby|Täby]]}}
{{BS4||BHF||||Ensta}}
{{BS4||STR|KBHFa|||[[Österskärs station|Österskär]]}}
{{BS4||STR|BHF|||Tuna Gård}}
{{BS4||STR|BHF|||[[Åkersberga]]}}
{{BS4||STR|BHF|||[[Åkers Runö]]}}
{{BS4||STR|BHF|||[[Täljö station|Täljö]]}}
{{BS4||STR|BHF|||[[Rydbo station|Rydbo]]}}
{{BS4||STR|BHF|||[[Viggbyholm]]}}
{{BS4||STR|BHF|||Åkerby (Galoppfältet)}}
{{BS4||STR|BHF|||Grindtorp (Täby Centrum)}}
{{BS4||ABZg+l|STRr||||}}
{{BS4||BHF||||[[Roslags Näsby station|Roslags Näsby]]}}
{{BS4||BHF||||Enebyberg}}
{{BS4||BHF||||Djursholms Ekeby}}
{{BS4||BHF||||Bråvallavägen}}
{{BS4||STR|KBHFa|||Näsby Park}}
{{BS4||STR|BHF|||Näsby Alle}}
{{BS4||STR|BHF|||Lahäll}}
{{BS4||STR|BHF|||Altorp}}
{{BS4||STR|BHF|||Östberga}}
{{BS4||STR|BHF|||Vendevägen}}
{{BS4||STR|STR|exKBHFa||Svalnäs}}
{{BS4||STR|STR|exBHF||Eddavägen}}
{{BS4||STR|STR|exBHF||Vikingavägen}}
{{BS4||STR|STR|exBHF||Framnäsviken}}
{{BS4||STR|STR|exBHF||Germania}}
{{BS4||STR|STR|exBHF||Restauranten}}
{{BS4||STR|STR|exBHF||Sveavägen}}
{{BS4||STR|STR|exBHF||Bragevägen}}
{{BS4||ABZg+l|xABZqr|exSTRr|}}
{{BS4||BHF||||[[Djursholms Ösby]]}}
{{BS4||BHF||||[[Mörby station|Mörby]]}}
{{BS4||STR|uexKBHFa|||Långängstorp}}
{{BS4||STR|uexBHF|||Stockby}}
{{BS4||BHF|uexKBHFe|||[[Stocksund]]}}
{{BS4||hKRZWae||||Stocksundsbron}}
{{BS4||BHF||||Freskati}}
{{BS4||BHF||||Experimentalfältet}}
{{BS4|uSTRq|mKRZo|uSTRq|BOOT||[[Värtahamnen]]}}
{{BS4||KBHFxe|||0|[[Stockholms Östra]]}}
{{BS4||exKBHFe|||-1|[[Engelbrektsplan]]}}
|}
|}
'''Stockholm–Roslagens Järnvägar''' ('''SRJ''') var samlingsnamnet [[Stockholm–Rimbo Järnvägsaktiebolag]] gav sina ägda och trafikerade järnvägar den [[1 januari]] [[1909]]. Stockholm–Rimbo Järnvägsaktiebolag togs 1951 över av [[Svenska staten]] och Stockholm–Roslagens Järnvägar införlivades 1959 med dåvarande [[Statens Järnvägar]] (SJ). Delar av dåvarande SRJ:s järnvägsnät utgör idag [[Roslagsbanan]],  museibanan [[Upsala–Lenna Jernväg]] samt den till normalspår breddade sträckan [[Järnvägslinjen Örbyhus–Hallstavik|Dannemora–Harg]].

==Historik==
[[File:Stockholm–Roslagens-Järnvägar.jpg|thumb|left|Karta 1926.]]
[[Fil:Engelbrektsplan 2.JPG|miniatyr|left|Engelbrektsplan 2, där slutstationen låg.]]
[[Fil:Engelbrektsplan 2 byggnadsur 2012.jpg|miniatyr|left|[[Stockholm–Roslagens Järnvägars stationsur]] från 1915 på fasaden Engelbrektsplan 2.]]
Den nuvarande Roslagsbanan består av sträckor som ursprungligen byggdes av [[Djursholmsbanan]] (DjB), [[Södra Roslags Kustbana]] (SRK) och [[Stockholm–Rimbo Järnvägsaktiebolag]] (SRJ). Övriga delar byggdes även av [[Upsala–Lenna Jernväg]] (ULJ), [[Länna–Norrtälje Järnväg|Lenna–Norrtälje Järnväg]] (LNJ), [[Faringe–Gimo Järnväg]] (FGJ), [[Rimbo–Sunds Järnväg]] (RSJ) och [[Dannemora–Hargs Järnväg]] (DHJ). Dessa samordnades i en trafikförvaltning kallad '''Stockholm–Roslagens Järnvägar''', likaså med förkortningen SRJ. [[1951]] förstatligades SRJ och DHJ som i sig upptagit de övriga bolagen. De drevs vidare som dotterbolag innan de [[1959]] helt införlivades i SJ.

En tid gick direkta expresståg Stockholm–Norrtälje med anslutning till Finlandsbåtarna. [[1969]] nedlades persontrafiken Rimbo–Norrtälje. Godstrafiken på Stockholm–Rimbo med sidolinjer hade lagts ned redan [[1967]] men den blev kvar till [[1977]] på Uppsala–Rimbo–Hallstavik fram till dess att det nya normalspåret Hargshamn–Hallstavik var färdigtbyggt – idag går godstrafiken från Hallstaviks pappersbruk över gamla [[Dannemora–Hargs Järnväg]] istället som har breddats till normalspår. [[1972]] köpte [[Storstockholms Lokaltrafik]] (SL) sträckorna söder om [[Rimbo]] av SJ efter att förhandlingarna om hur mycket SL skulle betala SJ för driften brutit samman. För driften bildades ett särskilt dotterbolag till SL, [[Järnvägsaktiebolaget Roslagsbanan]] (RB). Sträckan [[Upsala–Lenna Jernväg|Uppsala–Länna–Faringe]] finns idag kvar som [[museijärnväg]]. Övriga delar av det gamla Roslagsbanenätet har rivits upp.

Under 1970- och 1980-talen var Roslagsbanan hotad av nedläggning vid ett flertal tillfällen. Både banan och tågen var slitna och krävde nya investeringar. Det fanns långt gångna planer på att ersätta Roslagsbanan med [[tunnelbana]] till [[Täby centrum]]. Efter att en [[folkomröstning]] hölls den [[23 mars]] [[1980]] i Vallentuna och Täby kommuner beslutades dock att banan skulle behållas och rustas upp. Så har också skett, bland annat har nya fordon ([[X10p]]) köpts in, [[signalsystem|signalsystemet]] bytts ut och spåret rustats upp på delar av banan. Dessutom har två nya dubbelspårssträckor byggts: En ny bro över [[Stocksundet]] (den gamla bron var enkelspårig) med ny station i [[Stocksund]], samt sträckan [[Roslags Näsby]]–Galoppfältet.

Alla delar av banan överlevde dock inte efter att [[Storstockholms Lokaltrafik]] tagit över. Den trafiksvaga linjen [[Djursholms Ösby]]–[[Eddavägen]] (se [[Djursholmsbanan]]) lades ner [[1976]], och sträckan [[Kårsta station|Kårsta]]–[[Rimbo]] [[1981]]. Linjen till Eddavägen hade bara trafikerats med ett enda tågpar mitt på dagen de sista två åren, detta endast för att leva upp till de minimikrav man hade förbundit sig att leva upp till i [[koncession]]en. Trafiken hade bedömts svag nog för nedläggning redan under 1970-talets första år men man tvingades alltså fortsätta till den 31 december [[1975]].

Även Lindholmen–Rimbo var en väldigt trafiksvag bandel men trafiken var något tätare. Planen var att hela sträckan Lindholmen–Rimbo skulle läggas ner 1981 men eftersom vägarna söder om Kårsta var för dåliga för att klara [[buss]]trafik fick denna del av banan ligga kvar tills vägarna rustats upp. Nedläggningen av sträckan Lindholmen–Kårsta genomfördes dock aldrig eftersom [[Stockholms läns landsting]] gjorde en helomvändning och beslutade om upprustning av hela banan. Man tog även{{När/sub|datum=2013-07}} principbeslut om att återuppbygga banan till Rimbo, men detta projekt har ännu inte blivit av. Sedan dess har det gamla stationsområdet i Rimbo bebyggts med radhus och ett nytt affärscentrum. Banvallen till Kårsta ligger däremot kvar orörd som markreservat och i [[Rö (ort)|Rö]] söder om Rimbo byggdes 1993 en ny bro för [[länsväg 280]] över banvallen då den gamla hade tjänat ut i början av 1990-talet. Dagens busstrafik via motorväg och riksvägar har dock lett till att en återuppbyggnad nedprioriterats väsentligt.

==Nedlagda linjesträckningar==
*[[Stockholm Ö]]–[[Engelbrektsplan]] (öppnad 1895, nedlagd 1960)
*[[Stocksund]]–[[Långängstorp]] (öppnad 1911, nedlagd 1966)
*[[Djursholms Ösby]]–[[Eddavägens station|Eddavägen]] (öppnad 1901, nedlagd 1976)
*[[Eddavägens station|Eddavägen]]–[[Svalnäs]] (öppnad 1912, nedlagd 1934)
*[[Kårsta station|Kårsta]]–[[Rimbo]] (öppnad 1885, nedlagd 1981; Stockholms läns landsting har fattat ett principbeslut{{När/sub|datum=2013-07}} om återuppbyggnad av denna sträcka, men inga pengar har tilldelats)
*[[Rimbo]]–[[Norrtälje]] (öppnad 1884, nedlagd 1969)
*[[Rimbo]]–[[Häverösund]] (öppnad 1898, nedlagd 1977)
*[[Häverösund]]–[[Hallstavik]] (öppnad 1915, nedlagd 1977)
*[[Uppsala]]–[[Länna, Uppsala kommun|Länna]] (öppnad 1876, nedlagd 1977; sträckan Uppsala–Länna–Faringe är [[museijärnväg]], se [[Lennakatten]])
*[[Länna, Uppsala kommun|Länna]]–[[Faringe station|Faringe]]–[[Rimbo]] (öppnad 1884, nedlagd 1977; sträckan Uppsala–Länna–Faringe är [[museijärnväg]], se [[Lennakatten]])
*[[Faringe station|Faringe]]–[[Alunda]] (öppnad 1920, nedlagd 1960)
*[[Alunda]]–[[Gimo]] (öppnad 1921, nedlagd 1970)
*[[Dannemora]]–[[Gimo]]–[[Hargshamn]] (öppnad 1878; endast persontrafiken nedlagd 1960, godstrafik bedrivs på sträckan Dannemora–Hargshamn–Hallstavik, breddad till normalspår 1970)
*[[Knaby]]–[[Ramhäll]] (öppnad 1878, nedlagd 1959; bibana till Dannemora–Harg, hade endast godstrafik)
*[[Risinge, Östhammars kommun|Risinge]]–[[Norrvällen]] (öppnad 1917, nedlagd 1951; bibana till Dannemora–Harg, hade endast godstrafik)
*[[Norrmon]]–[[Lövstabruk]] (öppnad 1926, nedlagd 1952–1954; bibana till Dannemora–Harg, hade endast godstrafik. Lövstabruk lades ned några månader innan järnvägen nådde ända fram dit, därför byggdes aldrig den sista kilometern av denna bana)

== Se även ==
*[[Upsala–Lenna Jernväg]]
*[[Länna–Norrtälje Järnväg]]
*[[Stockholm–Rimbo Järnvägsaktiebolag]]
*[[Dannemora–Hargs Järnväg]]
*[[Ramhälls gruvor|Ramhällsbanan]]
*[[Vällenbanan]]
*[[Lövstabruk#Järnvägen|Lövstabruksbanan]]
*[[Järnvägslinjen Örbyhus–Hallstavik]]
*[[Roslagsbanan]]

== Referenser ==
*{{bokref
|efternamn=Svallhammar
|förnamn=Stig
|titel=Skendöd i Roslagen: Roslagsbanan som statsägd järnväg i en tid av snabba förändringar
|år=2002
|utgivare=Stenvall
|utgivningsort=Malmö
|språk=swe
|isbn=91-7266-154-2 (inb.)
|libris=8462657
}}

== Externa länkar ==
*[http://www.historiskt.nu/smalsp/srj/srj_fakta.html Fakta om SRJ]

[[Kategori:Historiska järnvägslinjer i Sverige]]
[[Kategori:Järnvägslinjer med spårvidden 891 mm i Sverige]]


text:
# Stora Rytterne församling
Stora Rytterne församling var en församling i Västerås stift i nuvarande Västerås kommun. Församlingen uppgick 1818 i Rytterne församling.

## Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung och uppgick 1818 med Lilla Rytterne församling i Rytterne församling, efter att från 1325 delat pastorat och före dess utgjort ett eget pastorat.

title: Stora Rytterne församling

wikitext:
{{faktamall församling WD}}
'''Stora Rytterne församling''' var en församling i [[Västerås stift]] i nuvarande [[Västerås kommun]]. Församlingen uppgick 1818 i [[Rytterne församling]].

== Administrativ historik ==
Församlingen har [[medeltida]] ursprung och uppgick 1818 med [[Lilla Rytterne församling]] i Rytterne församling, efter att från 1325 delat pastorat och före dess utgjort ett eget pastorat.<ref>{{Fs-RSV}}</ref>

==Referenser==
<references/>

[[Kategori:Historiska församlingar i Västerås stift]]
[[Kategori:Indelningar i Västerås kommun]]

title: Karta

Karta: Stora Rytterne församlings läge · i Västmanlands län.

title: Koder, länkar

Koder, länkar: Redigera Wikidata


text:
# Vágatunnilin
Vágartunneln (färöiska: Vágatunnilin) är den tredje längsta tunneln på Färöarna och förbinder öarna Streymoy och Vágar. Tunneln går från Tórshavn till Vestmanna och på så sätt förbinds huvudstaden med Vágar flygplats.
Tunneln är totalt 4,9 kilometer lång och arbetet på Streymoysidan påbörjades den 28 september 2000 och på Vágar den 27 september 2001. Vágartunneln, som  byggdes av NCC stod klar den 10 december 2002 och kostade totalt 240 miljoner kronor. Den är 10 meter bred, varav 7 meter är vägbana, och har mötesplatser för varje 500 meter. Djupaste punkten är 105 meter under havsytan.

title: Vágatunnilin

wikitext:
{{Infobox Tunnel
|namn              = Vágatunnilin
|bild              = [[Fil:Vágatunnilin, Faroe Islands.JPG|250px]]
|bildtext          =
|officiellt_namn   =
|plats             = [[Färöarna]]
|korsar            =
|ingår i           =
|koordinater       = {{coord|62.11|N|7.08|W|display=title}}
|total_längd       = 4 940 m
|bredd             =
|höjd              =
|konstruktionstyp  =
|underhåll         =
|arkitekt          =
|entreprenör       = [[NCC]]
|byggstart         = 28 september 2000
|färdigställd      =
|öppnade           = 10 december 2002
|trafikslag        =
|vägbanor          = 1+1
|fordonshöjd       =
|trafik            =
|avgift            =
|inkomst           =
}}
'''Vágartunneln''' ([[färöiska]]: '''Vágatunnilin''') är den tredje längsta [[tunneln]] på [[Färöarna]] och förbinder [[Ö (landområde)|öarna]] [[Streymoy]] och [[Vágar]]. Tunneln går från [[Tórshavn]] till [[Vestmanna]] och på så sätt förbinds huvudstaden med [[Vágar flygplats]].

Tunneln är totalt 4,9 kilometer lång och arbetet på Streymoysidan påbörjades den [[28 september]] [[2000]] och på Vágar den [[27 september]] [[2001]]. Vágartunneln, som  byggdes av [[NCC]] stod klar den [[10 december]] [[2002]] och kostade totalt 240 miljoner [[färöisk krona|kronor]]. Den är 10 meter bred, varav 7 meter är vägbana, och har mötesplatser för varje 500 meter. Djupaste punkten är 105 meter under havsytan.<ref>{{webref|url=http://www.tunnil.fo/um-tunnil/vagatunnilin/tunnilin-i-tolum|titel=Vágatunnilin í tølum|språk=färöiska|hämtdatum=2020-03-22|5=|arkivurl=https://web.archive.org/web/20200322105450/https://www.tunnil.fo/um-tunnil/vagatunnilin/tunnilin-i-tolum|arkivdatum=2020-03-22}}</ref>

==Källor==
<references/>

==Externa länkar==
*[http://www.tunnil.fo/ Tunnil.fo - Officiell webbplats för Färöarnas tunnlar]

{{STANDARDSORTERING:Vagatunnilin}}<!-- ingen accent -->

[[Kategori:Tunnlar på Färöarna]]
[[Kategori:Vägtunnlar]]

title: Format

Byggentreprenör: NCC

title: Datum

Byggstart: 28 september 2000

Öppningsdatum: 10 december 2002

title: Trafik


text:
# Dwayaangam quadridens
Dwayaangam quadridens är en svampart som först beskrevs av Drechsler, och fick sitt nu gällande namn av Chirayathumadom Venkatachalier Subramanian 1978. Dwayaangam quadridens ingår i släktet Dwayaangam och familjen vaxskålar.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Dwayaangam quadridens

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Dwayaangam quadridens
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Ascomycota
| divisio_sv = [[Sporsäcksvampar]]
| classis = [[Orbiliomycetes]]
| classis_sv =
| ordo = [[Orbiliales]]
| ordo_sv =
| familia = Orbiliaceae
| familia_sv = [[Vaxskålar]]
| genus = [[Dwayaangam]]
| genus_sv =
| species = '''Dwayaangam quadridens'''
| species_sv =
| taxon = Dwayaangam quadridens
| taxon_authority = (Drechsler) Subram. 1978
| synonyms = ''Triposporina quadridens'' <small>Drechsler 1962</small><ref>Drechsler (1962) , In: Sydowia 15(1–6):19</ref>
}}

'''''Dwayaangam quadridens''''' är en [[svampar]]t<ref>Subram. (1978) , In: Kavaka 5:96</ref> som först beskrevs av Drechsler, och fick sitt nu gällande namn av [[Chirayathumadom Venkatachalier Subramanian]] 1978. ''Dwayaangam quadridens'' ingår i [[släkte]]t ''[[Dwayaangam]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[vaxskålar]].<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/dwayaangam+quadridens/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref><ref>''Species Fungorum''. Kirk P.M., 2010-11-23</ref>   Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name="COL"/>

==Källor==
<references/>

[[Kategori:Vaxskålar]]
[[Kategori:Dwayaangam|quadridens]]

title: Systematik

Rike: Svampar · Fungi

Division: Sporsäcksvampar · Ascomycota

Klass: Orbiliomycetes

Ordning: Orbiliales

Familj: Vaxskålar · Orbiliaceae

Släkte: Dwayaangam

Art: Dwayaangam quadridens

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Dwayaangam quadridens

Auktor: (Drechsler) Subram. 1978

title: Synonymer

Synonymer: Triposporina quadridens Drechsler 1962


text:
# Lindenow Fjord
Lindenow Fjord är en fjord i Grönland (Kungariket Danmark). Den ligger i den södra delen av Grönland, 600 km sydost om huvudstaden Nuuk.

title: Lindenow Fjord

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Grönland|datum=2016-05}}
{{geobox
| Lake
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name              = Lindenow Fjord
| native_name       = Kangerlussuatsiaq
| other_name        = Kangerdlugsuatsiak
| category          = Fjord
| etymology         =
| nickname          =
<!-- *** Bild *** -->
| image             =
| image_caption     =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country           = Grönland
| country_flag      = true
| state             =
| state_type        =
| region            =
| region_type       =
| district          =
| district_type     =
| municipality      =
| municipality_type =
<!-- *** Huvudsjö, föremål i området mm *** -->
| parent            =
| city              =
| river             =
| landmark          =
<!-- *** Bifloder *** -->
| tributary_left    =
| tributary_right   =
<!-- *** Lägen, källa och mynning *** -->
| source            =
| source_location   =
| source_region     =
| source_country    =
| source_elevation  =
| source_lat_d      =
| source_lat_m      =
| source_lat_s      =
| source_lat_NS     =
| source_long_d     =
| source_long_m     =
| source_long_s     =
| source_long_EW    =
| source_confluence =
| mouth             =
| mouth_location    =
| mouth_region      =
| mouth_country     =
| mouth_elevation   =
| mouth_lat_d       =
| mouth_lat_m       =
| mouth_lat_s       =
| mouth_lat_NS      =
| mouth_long_d      =
| mouth_long_m      =
| mouth_long_s      =
| mouth_long_EW     =
<!-- *** Dimensioner och avrinningsområde *** -->
| area              =
| length            =
| width             =
| depth             =
| elevation         =
| volume            =
| watershed         =
<!-- *** Flöde *** -->
| discharge         =
| discharge_max     =
| discharge_min     =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free              =
| free_type         =
<!-- *** Kartor *** -->
| map               = {{Kartposition Grönland2|bild1}}
| map_caption       = Läge i Grönland
| map_locator       = Grönland2
| map_locator_x     =
| map_locator_y     =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes         =
| other_name1       = Lindenows Fjord
| other_name2       = Kangerdlugssuatsiaq
| lat_d             = 60.53333
| long_d            = -43.66667
| country1          = Danmark
| country_flag1     = true
| country_type      = Territorium
| timezone_label    = America/Godthab
| utc_offset        = -3
| utc_offset_DST    = -2
| timezone          = [[West Greenland Time|WGT]]
| timezone_DST      = [[West Greenland Summer Time|WGST]]
| geonames          = 3422081
}}

'''Lindenow Fjord''' är <!--H.FJD-->en [[fjord]] i [[Grönland]] ([[Kungariket Danmark]]).<ref name = "gn3422081"/> Den ligger i den södra delen av Grönland, {{formatnum:600}} km sydost om huvudstaden [[Nuuk]].

== Källor ==
<references>
<ref name = "gn3422081">[{{Geonameslänk|gnid=3422081|name=lindenow%20fjord}} Lindenow Fjord] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-18; databasdump nerladdad 2015-05-23</ref>
</references>

[[Kategori:Bukter i Kujalleq]]

Territorium: Grönland, Danmark

Tidszon: WGT (UTC-3)

- sommartid: WGST (UTC-2)


text:
# Ischnorhina williamsi
Ischnorhina williamsi är en insektsart som beskrevs av Victor Lallemand 1924. Ischnorhina williamsi ingår i släktet Ischnorhina och familjen spottstritar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Ischnorhina williamsi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Ischnorhina williamsi''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Spottstritar]]
| familia = Cercopidae
| genus_sv =
| genus = [[Ischnorhina]]
| species_sv =
| species = '''Ischnorhina williamsi'''
| taxon = Ischnorhina williamsi
| taxon_authority = [[Victor Lallemand|Lallemand]], 1924
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Cercopoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Ischnorhina williamsi'''''<ref name = "col90378"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av [[Victor Lallemand]] 1924. ''Ischnorhina williamsi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Ischnorhina]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[spottstritar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/ischnorhina+williamsi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col90378">Lallemand V. (1924) Notes sur les Cercopides de l'Amérique Centrale et Méridionale de la collection de M. C. B. Williams et de la mienne., Annals and Magazine of Natural History. London. (Ser. 9), 14: 477-486.</ref>
<ref name = "source">''COOL: Cercopoidea Organised On Line''. Soulier-Perkins A., 2009-09-28</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om spottstritar}}

[[Kategori:Spottstritar]]
[[Kategori:Ischnorhina|williamsi]]

title: Systematik

Familj: Spottstritar · Cercopidae

Släkte: Ischnorhina

Art: Ischnorhina williamsi

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Lallemand, 1924


text:
# Centromeria cephalica
Centromeria cephalica är en insektsart som beskrevs av William Lucas Distant 1906. Centromeria cephalica ingår i släktet Centromeria och familjen Dictyopharidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Centromeria cephalica

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Centromeria cephalica''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv =
| familia = [[Dictyopharidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Centromeria]]
| species_sv =
| species = '''Centromeria cephalica'''
| taxon = Centromeria cephalica
| taxon_authority = [[William Lucas Distant|Distant]], 1906
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Fulgoroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Centromeria cephalica'''''<ref name = "col9618"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av [[William Lucas Distant]] 1906. ''Centromeria cephalica'' ingår i [[släkte]]t ''[[Centromeria]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Dictyopharidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/centromeria+cephalica/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col9618">Distant W. L. (1906) The fauna of British India, including Ceylon and Burma, 3: 503 pp. Lt. Col. C. T. Birgham.</ref>
<ref name = "source">''FLOW: Fulgoromorpha Lists On the WEB''. Bourgoin T., 2009-09-28</ref>
</references>

[[Kategori:Halvvingar]]
[[Kategori:Centromeria|cephalica]]

title: Systematik

Överfamilj: Fulgoroidea

Familj: Dictyopharidae

Släkte: Centromeria

Art: Centromeria cephalica

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Distant, 1906


text:
# Bishop Norton
Bishop Norton är en civil parish i Storbritannien.   Den ligger i grevskapet Lincolnshire och riksdelen England, i den sydöstra delen av landet, 210 km norr om huvudstaden London.

title: Bishop Norton

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Storbritannien|datum=2016-05}}
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Bishop Norton
| native_name          =
| other_name           =
| category             = Civil parish
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Storbritannien
| country_flag         = true
| state                = [[England]]
| state_type           = Riksdel
| region               = [[East Midlands]]
| region_type          = [[Englands regioner|Region]]
| district             = [[Lincolnshire]]
| district_type        = [[Englands ceremoniella grevskap|Ceremoniellt grevskap]]
| commune              = [[Lincolnshire]]
| commune_type         = [[Englands administrativa indelning|Administrativt grevskap]]
| municipality         = [[West Lindsey]]
| municipality_type    = [[Englands administrativa indelning|Distrikt]]
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           =
| population_date      =
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Coordinate Universal Time|UTC]]
| utc_offset           = +0
| timezone_DST         = [[British Summer Time|BST]]
| utc_offset_DST       = +1
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Storbritannien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Storbritannien
| map_locator          = Storbritannien
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = 53.42004
| long_d               = -0.50055
| elevation            =
| timezone_label       = Europe/London
}}

'''Bishop Norton''' är <!--A.ADM4-->en [[civil parish]] i [[Storbritannien]].<ref name = "gn7297820"/>   Den ligger i grevskapet <!--ADM2-->[[Lincolnshire]] och riksdelen <!--ADM1-->[[England]], i den sydöstra delen av landet, {{formatnum:210}} km norr om huvudstaden [[London]].
== Källor ==

<references>
<ref name = "gn7297820">[{{Geonameslänk|gnid=7297820|name=bishop%20norton}} Bishop Norton] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2010-05-25; databasdump nerladdad 2016-05-06</ref>
</references>

[[Kategori:Civil parishes i Lincolnshire]]

Land: Storbritannien

Riksdel: England

Region: East Midlands

Ceremoniellt grevskap: Lincolnshire

Administrativt grevskap: Lincolnshire

Distrikt: West Lindsey

Tidszon: UTC (UTC+0)

- sommartid: BST (UTC+1)


text:
# Shākheh-ye Ghānem
Shākheh-ye Ghānem (persiska: Shākheh, شاخه غانم) är en ort i Iran.   Den ligger i provinsen Khuzestan, i den centrala delen av landet, 600 km söder om huvudstaden Teheran. Shākheh-ye Ghānem ligger 9 meter över havet och antalet invånare är 126.
Terrängen runt Shākheh-ye Ghānem är mycket platt. Runt Shākheh-ye Ghānem är det ganska tätbefolkat, med 54 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Shādegān, 11,6 km sydväst om Shākheh-ye Ghānem. Trakten runt Shākheh-ye Ghānem är ofruktbar med lite eller ingen växtlighet.

title: Shākheh-ye Ghānem

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Iran|datum=2016-09}}
{{geobox
| 1                                 = Settlement

| name                              = Shākheh-ye Ghānem
| native_name                       = Shākheh
| other_name                        = شاخه غانم
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =

| image                             =
| image_caption                     =

| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =

| country                           = Iran
| country_flag                      = true
| state                             = [[Khuzestan]]
| state_type                        = Provins
| region                            =
| region_type                       =
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =

| part                              =
| landmark                          =
| river                             =

| location                          =
| elevation                         = 9
| lat_d                             = 30.71181
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = 48.76272
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =

| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =

| population                        = 126
| population_date                   =
| population_note                   = från enwiki
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =

| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =

| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =

| timezone                          = [[Iran Standard Time|IRST]]
| utc_offset                        = +3:30
| timezone_DST                      = [[Iran Daylight Time|IRDT]]
| utc_offset_DST                    = +4:30
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =

| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =

| map                               = {{Kartposition Iran|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Iran
| map_locator                       = Iran
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =

| website                           =

| footnotes                         =
| timezone_label                    = Asia/Tehran
}}

'''Shākheh-ye Ghānem''' ([[persiska]]: '''Shākheh''', '''شاخه غانم''') är en [[ort]] i [[Iran]].<ref name = "gn115625"/>   Den ligger i provinsen [[Khuzestan]], i den centrala delen av landet, {{formatnum:600}} km söder om huvudstaden [[Teheran]]. Shākheh-ye Ghānem ligger {{formatnum:9}} meter över havet<ref name = "gn115625"/> och antalet invånare är {{formatnum:126}}.<ref name = "enwiki"/>

Terrängen runt Shākheh-ye Ghānem är mycket platt.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 km radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} Runt Shākheh-ye Ghānem är det ganska tätbefolkat, med {{formatnum:54}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Närmaste större samhälle är [[Shādegān (kommunhuvudort i Iran)|Shādegān]], {{formatnum:11.6}} km sydväst om Shākheh-ye Ghānem. Trakten runt Shākheh-ye Ghānem är ofruktbar med lite eller ingen växtlighet.<ref name = "nasalandcover"/>
== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn115625">[{{Geonameslänk|gnid=115625|name=shakheh-ye%20ghanem}} Shākheh-ye Ghānem] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-16; databasdump nerladdad 2016-08-15</ref>
<ref name = "enwiki">(uppgift tagen från enwiki 2015-07-18)</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>

</references>

[[Kategori:Orter i Khuzestan]]

Land: Iran

Provins: Khuzestan

Höjdläge: 9 m ö.h.

Folkmängd: 126från enwiki

Tidszon: IRST (UTC+3:30)

- sommartid: IRDT (UTC+4:30)


text:
# Gaertnera gabonensis
Gaertnera gabonensis är en måreväxtart som beskrevs av Simon T. Malcomber. Gaertnera gabonensis ingår i släktet Gaertnera och familjen måreväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Gaertnera gabonensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|måreväxt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Gaertnera gabonensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Gentianaordningen]]
| ordo = Gentianales
| familia_sv = [[Måreväxter]]
| familia = Rubiaceae
| genus_sv =
| genus = [[Gaertnera]]
| species_sv =
| species = '''Gaertnera gabonensis'''
| taxon = Gaertnera gabonensis
| taxon_authority = [[Simon T. Malcomber|Malcomber]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Gaertnera gabonensis'''''<ref name = "C132"/> är en [[måreväxter|måreväxt]]art som beskrevs av [[Simon T. Malcomber]]. ''Gaertnera gabonensis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Gaertnera]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[måreväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9798011|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Malcomber, 2009 ''In: Ann. Missouri Bot. Gard. 96: 619''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om måreväxter}}

[[Kategori:Måreväxter]]
[[Kategori:Gaertnera|gabonensis]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Gentianaordningen · Gentianales

Familj: Måreväxter · Rubiaceae

Släkte: Gaertnera

Art: Gaertnera gabonensis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Gaertnera gabonensis

Auktor: Malcomber


text:
# Dillenia elata
Dillenia elata är en tvåhjärtbladig växtart som beskrevs av Jean Baptiste Louis Pierre. Dillenia elata ingår i släktet Dillenia och familjen Dilleniaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Dillenia elata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåhjärtbladiga växt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Dillenia elata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv =
| ordo = [[Dilleniales]]
| familia_sv =
| familia = [[Dilleniaceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Dillenia]]
| species_sv =
| species = '''Dillenia elata'''
| taxon = Dillenia elata
| taxon_authority = [[Jean Baptiste Louis Pierre|Pierre]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Dillenia elata'''''<ref name = "C132"/> är en [[tvåhjärtbladiga växter|tvåhjärtbladig växt]]art som beskrevs av [[Jean Baptiste Louis Pierre]]. ''Dillenia elata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Dillenia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Dilleniaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16725948|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Pierre, 1880 ''In: Fl. For. Cochinch. t. 9''</ref>
<ref name = "source">[http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World]</ref>
</references>

[[Kategori:Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
[[Kategori:Dillenia|elata]]

title: Systematik

Ordning: Dilleniales

Familj: Dilleniaceae

Släkte: Dillenia

Art: Dillenia elata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Dillenia elata

Auktor: Pierre


text:
# Perigonica fermata
Perigonica fermata är en fjärilsart som beskrevs av Smith 1911. Perigonica fermata ingår i släktet Perigonica och familjen nattflyn. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Perigonica fermata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Perigonica fermata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Nattflyn]]
| familia = Noctuidae
| genus_sv =
| genus = [[Perigonica]]
| species_sv =
| species = '''Perigonica fermata'''
| taxon = Perigonica fermata
| taxon_authority = [[Smith (auktor)|Smith]] 1911
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Perigonica fermata'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Smith (auktor)|Smith]] 1911. ''Perigonica fermata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Perigonica]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nattflyn]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/perigonica+fermata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om nattflyn}}

[[Kategori:Nattflyn]]
[[Kategori:Perigonica|fermata]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Nattflyn · Noctuidae

Släkte: Perigonica

Art: Perigonica fermata

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Smith 1911


text:
# Värsås socken
Värsås socken i Västergötland ingick i Kåkinds härad, ingår sedan 1971 i Skövde kommun och motsvarar från 2016 Värsås distrikt.
Socknens areal är 49,63 kvadratkilometer varav 49,49 land. År 2000 fanns här 1 130 invånare.  Tätorten Värsås med sockenkyrkan Värsås kyrka ligger i socknen.

## Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Värsås församling och för de borgerliga frågorna bildades Värsås landskommun. Landskommunen utökas 1952 med Edåsa, Forsby, Ljunghem, Mofalla, Sventorp, Varola landskommuner, landskommunen upphör 1971 då denna del uppgick i Skövde kommun. Församlingen uppgick 2010 i Värsås-Varola-Vretens församling.
1 januari 2016 inrättades distriktet Värsås, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.
Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kåkinds härad. De indelta soldaterna tillhörde Skaraborgs regemente, Kåkinds kompani och Västgöta regemente, Kåkinds kompani.

## Geografi
Värsås socken ligger öster om Skövde med  Tidan i öster. Socknen är en odlad slättbygd med inslag av skogsmark.

## Byar och hemman
Värsås socken består historiskt av nedan listade byar och enstaka hemman. När en by har flera hemman anges också hemmansnumren.
- Baståsen, enstaka hemman, första gången i jordeboken 1561 som kronotorp.
- Björkåsen (också kallat Björkängen), enstaka hemman, första gången i jordeboken 1693.
- Brittenäs (ursprungligen Maråsen), enstaka hemman, första gången i jordeboken 1561 som kronotorp.
- Brumstorp, by med fyra hemman (1 Hulegården, 2 Sörgården, 4 Nolgården och 5 Millomgården).
- Bruntorp, by med tre hemman (1 Ågården, 2 Milllomgården och 3 Västergården). Gårdarna har brukats som en egendom och varit säteri. På 1940-talet omfattade Bruntorp med Ekåsen totalt 400 hektar varav 200 hektar åker jämte mangårdsbyggnad uppförd 1870.[8]
- Djurström (ursprungligen Hylta), by med tre hemman (1, 2 och 3), som tillsammans utgör en egendom, tillika säteri. Herrgård. På 1940-talet omfattade egendomen 250 hektar varav 145 hektar åker. Huvudbyggnaden var från början av 1800-talet.[9]
- Djursätra, by med fem hemman (1 Kyrkobolet, 2 Skattegården, 3 Västergården, 4 Brogården och 5 Brunnsgården). Brunns- och badinrättning har funnits i byn.
- Esbjörntorp, enstaka hemman.
- Gudmundstorp, enstaka hemman, första gången i jordeboken 1611.
- Kivenäbben, enstaka hemman, första gången i jordeboken 1611.
- Klockaretorp, enstaka hemman, första gången i jordeboken 1611.
- Kustorp, enstaka hemman.
- Kyrkobråten, enstaka hemman, första gången i jordeboken 1632 som en gräsgäld.
- Lövåsen, enstaka hemman, första gången i jordeboken 1624 som en gräsgäld.
- Maråsen, se Brittenäs.
- Månstorp, enstaka hemman, första gången i jordeboken 1601.
- Ormebacken, enstaka hemman, första gången i jordeboken 1561 som kronotorp.
- Pärekullen, enstaka hemman, första gången i jordeboken 1600 som kronotorp.
- Pärstorp, enstaka hemman, första gången i jordeboken 1561 som en skattetomt.
- Stenbäcken, enstaka hemman, första gången i jordeboken 1561 som ett kronotorp.
- Stenbäcken, Lilla, enstaka hemman, första gången i jordeboken 1618 som en gräsgäld. Gränsar till föregående.
- Storslätten, enstaka hemman, första gången i jordeboken 1566 som ett kronotorp.
- Sväneskogen, enstaka hemman.
- Torbjörntorp, enstaka hemman, första gången i jordeboken 1561 som kronotorp.
- Tåstaryd, enstaka hemman, första gången i jordeboken 1561 som kronotorp.
- Värsås, socknens kyrkby med fem hemman (1 Stommen, 2 Lilla Värsås, 3 Lillegården, 4 Sörgården och 5 Skattegården) samt en åker (6) och ett klockarboställe (7). Lilla Värsås nämns första gången i jordeboken 1561 som ett kronotorp.
- Ödegärdet, enstaka hemman.
- Örjanstorp (ursprungligen Lilla Sväneskogen), enstaka hemman, första gången i jordeboken 1564 som kronotorp.

## Fornlämningar
Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns ett flatmarksgravfält. En runsten har påträffats vid kyrkan enligt äldre källor.

## Namnet
Namnet skrevs 1380 Wärulzååss och kommer från en bebyggelse vid kyrkan. Förleden kan innehålla mansnamnet Värulf. Efterleden ås syftar på den upphöjning som finns vid kyrkan.

title: Värsås socken

wikitext:
{{faktamall socken WD}}
'''Värsås socken''' i [[Västergötland]] ingick i [[Kåkinds härad]], ingår sedan 1971 i [[Skövde kommun]] och motsvarar från 2016 [[Värsås distrikt]].

Socknens areal är 49,63 [[kvadratkilometer]] varav 49,49 land.<ref name="Svensk uppslagsbok">{{Sn-SU|socken=Värsås}}</ref> År 2000 fanns här 1 130 invånare.<ref name="Harlen"/>  Tätorten [[Värsås]] med sockenkyrkan [[Värsås kyrka]] ligger i socknen.

==Administrativ historik==
Socknen har medeltida ursprung.

Vid [[kommunreformen 1862]] övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till [[Värsås församling]] och för de borgerliga frågorna bildades [[Värsås landskommun]]. Landskommunen utökas 1952 med Edåsa, Forsby, Ljunghem, Mofalla, Sventorp, Varola landskommuner, landskommunen upphör 1971 då denna del uppgick i Skövde kommun.<ref name="Harlen">{{Bokref/Sverige från A till Ö}}</ref> Församlingen uppgick 2010 i [[Värsås-Varola-Vretens församling]].<ref>{{Fs-Scb}}</ref>

1 januari 2016 inrättades [[sveriges distrikt|distriktet]] Värsås, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört [[Sveriges län|län]], [[fögderi]]er, [[tingslag]] och [[domsaga|domsagor]] enligt vad som beskrivs i artikeln [[Kåkinds härad]]. De [[Indelt soldat|indelta soldaterna]] tillhörde [[Skaraborgs regemente (infanteri)|Skaraborgs regemente]], Kåkinds kompani och [[Västgöta regemente]], Kåkinds kompani.<ref>{{Sn-NAD-ort|socken=Värsås}}</ref>

==Geografi==
Värsås socken ligger öster om [[Skövde]] med  [[Tidan]] i öster. Socknen är en odlad slättbygd med inslag av skogsmark.<ref name="geogr">{{Bokref/Sverige geografisk beskrivning del 4}}</ref><ref name="Svensk uppslagsbok"/><ref name="NE">[[Nationalencyklopedin]]</ref>

==Byar och hemman==
Värsås socken består historiskt av nedan listade [[by]]ar och [[enstaka hemman]].<ref>{{bokref |titel=Ortnamnen i Skaraborgs län D. 7 Kåkinds härad : territoriella namn
|url=http://sprakochfolkminnen.diva-portal.org/smash/get/diva2:1104134/FULLTEXT01.pdf |år=1950 |utgivare=Lundequistska bokh. |utgivningsort=Uppsala |språk=swe |sid=112–117 |libris=8203651 }}</ref> När en by har flera hemman anges också hemmansnumren.
* '''Baståsen''', enstaka hemman, första gången i jordeboken 1561 som kronotorp.
* '''Björkåsen''' (också kallat '''Björkängen'''), enstaka hemman, första gången i jordeboken 1693.
* '''Brittenäs''' (ursprungligen '''Maråsen'''), enstaka hemman, första gången i jordeboken 1561 som kronotorp.
* '''Brumstorp''', by med fyra hemman (1 Hulegården, 2 Sörgården, 4 Nolgården och 5 Millomgården).
* '''Bruntorp''', by med tre hemman (1 Ågården, 2 Milllomgården och 3 Västergården). Gårdarna har brukats som en egendom och varit [[säteri]]. På 1940-talet omfattade Bruntorp med Ekåsen totalt 400 hektar varav 200 hektar åker jämte mangårdsbyggnad uppförd 1870.<ref>{{Bokref |titel=Svenska gods och gårdar, del XXXII |efternamn= |förnamn= |författarlänk= |medförfattare= |år=1942 |utgivare=Förlaget Svenska gods och gårdar |utgivningsort=Uddevalla |isbn= |sid=1057 }}, tillgänglig i [[ArkivDigital]] ([https://www.arkivdigital.se/aid/show/v948978.b10570.s1057 v948978.b10570.s1057]).</ref>
* '''Djurström''' (ursprungligen '''Hylta'''), by med tre hemman (1, 2 och 3), som tillsammans utgör en egendom, tillika [[säteri]]. Herrgård. På 1940-talet omfattade egendomen 250 hektar varav 145 hektar åker. Huvudbyggnaden var från början av 1800-talet.<ref>{{Bokref |titel=Svenska gods och gårdar, del XXXII |efternamn= |förnamn= |författarlänk= |medförfattare= |år=1942 |utgivare=Förlaget Svenska gods och gårdar |utgivningsort=Uddevalla |isbn= |sid=1058 }}, tillgänglig i [[ArkivDigital]] ([https://www.arkivdigital.se/aid/show/v948978.b10580.s1058 v948978.b10580.s1058]).</ref>
* '''[[Djursätra]]''', by med fem hemman (1 Kyrkobolet, 2 Skattegården, 3 Västergården, 4 Brogården och 5 Brunnsgården). Brunns- och badinrättning har funnits i byn.
* '''Esbjörntorp''', enstaka hemman.
* '''Gudmundstorp''', enstaka hemman, första gången i jordeboken 1611.
* '''Kivenäbben''', enstaka hemman, första gången i jordeboken 1611.
* '''Klockaretorp''', enstaka hemman, första gången i jordeboken 1611.
* '''Kustorp''', enstaka hemman.
* '''Kyrkobråten''', enstaka hemman, första gången i jordeboken 1632 som en gräsgäld.
* '''Lövåsen''', enstaka hemman, första gången i jordeboken 1624 som en gräsgäld.
* '''Maråsen''', se Brittenäs.
* '''Månstorp''', enstaka hemman, första gången i jordeboken 1601.
* '''Ormebacken''', enstaka hemman, första gången i jordeboken 1561 som kronotorp.
* '''Pärekullen''', enstaka hemman, första gången i jordeboken 1600 som kronotorp.
* '''Pärstorp''', enstaka hemman, första gången i jordeboken 1561 som en skattetomt.
* '''Stenbäcken''', enstaka hemman, första gången i jordeboken 1561 som ett kronotorp.
* '''Stenbäcken, Lilla''', enstaka hemman, första gången i jordeboken 1618 som en gräsgäld. Gränsar till föregående.
* '''Storslätten''', enstaka hemman, första gången i jordeboken 1566 som ett kronotorp.
* '''Sväneskogen''', enstaka hemman.
* '''Torbjörntorp''', enstaka hemman, första gången i jordeboken 1561 som kronotorp.
* '''Tåstaryd''', enstaka hemman, första gången i jordeboken 1561 som kronotorp.
* '''[[Värsås]]''', socknens [[Värsås kyrka|kyrkby]] med fem hemman (1 Stommen, 2 Lilla Värsås, 3 Lillegården, 4 Sörgården och 5 Skattegården) samt en åker (6) och ett klockarboställe (7). Lilla Värsås nämns första gången i jordeboken 1561 som ett kronotorp.
* '''Ödegärdet''', enstaka hemman.
* '''Örjanstorp''' (ursprungligen '''Lilla Sväneskogen'''), enstaka hemman, första gången i jordeboken 1564 som kronotorp.

== Fornlämningar==
Från [[bronsåldern]] finns [[gravröse]]n. Från [[järnåldern]] finns ett flatmarks[[gravfält]]. En runsten har påträffats vid kyrkan enligt äldre källor.<ref name="geogr"/><ref>{{Sn-Hm|snkod=2096}}</ref><ref>{{Sn-RAÄ|snkod=2096}}</ref><ref name="NE"/>

==Namnet==
Namnet skrevs 1380 ''Wärulzååss'' och kommer från en bebyggelse vid kyrkan. Förleden kan innehålla mansnamnet ''Värulf''. Efterleden ''ås'' syftar på den upphöjning som finns vid kyrkan.<ref>{{Bokref/Svenskt ortnamnslexikon/2003}}</ref>

==Se även==
* [[Värsås församling]]

==Referenser==
===Noter===
<references/>

==Externa länkar==
*{{Sn-NAD|socken=Värsås}}
*{{Sn-Dm|socken=Värsås+socken+Västergötland}}
*{{Sn-Rosenberg|band=2|sidnr=0994|socken=Versås socken}}

{{Kåkinds härad}}
[[Kategori:Indelningar i Skövde kommun]]

[[Kategori:Socknar i Kåkinds härad]]

title: Karta

Karta: Värsås sockens läge i Västra Götalands län.

title: Koder, länkar

Namn (ISOF): lista

Kulturnav: länk

Hembygds- · portalen: Värsås distrikt