text:
# Procambarus primaevus
Procambarus primaevus är en utdöd kräftdjursart som först beskrevs av Alpheus Spring Packard 1880. Den levde under eocenperioden, och är enbart känd från Fossil Lake i Wyoming, USA. Den tros ha levt i grundt vatten nära sjökusten. Procambarus primaevus ingår i undersläktet Austrocambarus, vilket idag omfattar främst mexikanska arter.

title: Procambarus primaevus

wikitext:
{{Taxobox
| name = ''Procambarus primaevus''
| status = [[Fossil]]
| fossil_range = [[Eocen]]
| image = Procambarus primaevus.jpg
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Storkräftor]]
| classis = Malacostraca
| ordo_sv = [[Tiofotade kräftdjur]]
| ordo = Decapoda
| familia_sv =
| familia = [[Cambaridae]]
| genus_sv =
| genus = [[Procambarus]]
| species_sv =
| species = '''Procambarus primaevus'''
| taxon = Procambarus primaevus
| taxon_authority = ([[Alpheus Spring Packard|Packard]], 1880)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| superfamilia = [[Astacoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Procambarus primaevus'''''<ref name = "col6460"/> är en utdöd [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som först beskrevs av [[Alpheus Spring Packard]] 1880. Den levde under [[eocen]]perioden, och är enbart känd från [[Fossil Lake]] i [[Wyoming]], [[USA]]. Den tros ha levt i grundt vatten nära sjökusten.<ref name="source"/> ''Procambarus primaevus'' ingår i [[undersläkte]]t ''[[Austrocambarus]]'', vilket idag omfattar främst mexikanska arter.<ref name="source"/><ref name="COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/procambarus+primaevus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col6460">Hobbs, Jr., Horton H. (1989) An Illustrated Checklist of the American Crayfishes (Decapoda: Astacidae, Cambaridae, and Parastacidae), Smithsonian Contributions to Zoology, no. 480</ref>
<ref name = "source">https://www.nps.gov/media/photo/gallery-item.htm?pg=0&id=F1A290B9-155D-451F-678AC4591DD09302&gid=F17B1C64-155D-451F-6765341D9B8E553F</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om tiofotade kräftdjur}}

[[Kategori:Tiofotade kräftdjur]]
[[Kategori:Procambarus|primaevus]]

title: Systematik

Ordning: Tiofotade kräftdjur · Decapoda

Överfamilj: Astacoidea

Familj: Cambaridae

Släkte: Procambarus

Art: Procambarus primaevus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: (Packard, 1880)


text:
# Alcea rosulata
Alcea rosulata är en malvaväxtart som beskrevs av I. Riedl. Alcea rosulata ingår i släktet stockrosor, och familjen malvaväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Alcea rosulata

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|malvaväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Alcea rosulata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv =
| ordo = [[Malvales]]
| familia_sv = [[Malvaväxter]]
| familia = Malvaceae
| genus_sv = [[Stockrosor]]
| genus = Alcea
| species_sv =
| species = '''Alcea rosulata'''
| taxon = Alcea rosulata
| taxon_authority = I. Riedl
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Alcea rosulata'''''<ref name = "C132"/> är en [[malvaväxter|malvaväxt]]art som beskrevs av I. Riedl. ''Alcea rosulata'' ingår i [[släkte]]t [[Stockrosor (växter)|stockrosor]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[malvaväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16858750|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">I. Riedl, 1976 ''In: Fl. Iran., 120: 54''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-08-21 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Stockrosor]]
[[Kategori:Alcea|rosulata]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Malvales

Familj: Malvaväxter · Malvaceae

Släkte: Stockrosor · Alcea

Art: Alcea rosulata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Alcea rosulata

Auktor: I. Riedl


text:
# Micrurus decoratus
Micrurus decoratus är en ormart som beskrevs av Jan 1858. Micrurus decoratus ingår i släktet korallormar, och familjen giftsnokar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.
Arten förekommer i sydöstra Brasilien från delstaten Minas Gerais till Paraná. Honor lägger ägg.

title: Micrurus decoratus

wikitext:
{{Taxobox
| name = ''Micrurus decoratus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Kräldjur]]
| classis = Reptilia
| ordo_sv = [[Fjällbärande kräldjur]]
| ordo = Squamata
| familia_sv = [[Giftsnokar]]
| familia = Elapidae
| genus_sv = [[Korallormar]]
| genus = Micrurus
| species_sv =
| species = '''Micrurus decoratus'''
| taxon = Micrurus decoratus
| taxon_authority = ([[Giorgio Jan|Jan]], 1858)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| synonyms = ''Elaps decoratus'' <small>JAN 1858</small><ref name = "col71336"/>
}}

'''''Micrurus decoratus'''''<ref name = "col71336"/> är en [[ormar|orm]]art som beskrevs av [[Giorgio Jan|Jan]] 1858. ''Micrurus decoratus'' ingår i [[släkte]]t [[korallormar]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[giftsnokar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

Arten förekommer i sydöstra [[Brasilien]] från delstaten [[Minas Gerais]] till [[Paraná (delstat)|Paraná]]. Honor lägger ägg.<ref name = "source"/>

== Referenser ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/micrurus+decoratus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col71336">Jan,G. (1858) Plan d'une iconographie descriptive des ophidiens et description sommaire de nouvelles espèces des serpents., Rev. Mag. Zool. Paris (2) 10: 438-449, 514-527</ref>
<ref name = "source">{{TIGR-länk|genus=Micrurus|species=decoratus|hämtdatum=2018-03-05}}</ref>
</references>

{{taxonbar}}

[[Kategori:Korallormar]]
[[Kategori:Micrurus|decoratus]]
[[Kategori:Kräldjur i neotropiska regionen]]

title: Systematik

Rike: Djur · Animalia

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Klass: Kräldjur · Reptilia

Ordning: Fjällbärande kräldjur · Squamata

Familj: Giftsnokar · Elapidae

Släkte: Korallormar · Micrurus

Art: Micrurus decoratus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Micrurus decoratus

title: Synonymer

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Plakina corticioides
Plakina corticioides är en svampdjursart som beskrevs av Vacelet, Vasseur och Claude Lévi 1976. Plakina corticioides ingår i släktet Plakina och familjen Plakinidae.
Artens utbredningsområde är havet kring Madagaskar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Plakina corticioides

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svampdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Plakina corticioides''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Svampdjur]]
| phylum = Porifera
| classis_sv = [[Horn- och kiselsvampar]]
| classis = Demospongiae
| ordo_sv =
| ordo = [[Homosclerophorida]]
| familia_sv =
| familia = [[Plakinidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Plakina]]
| species_sv =
| species = '''Plakina corticioides'''
| taxon = Plakina corticioides
| taxon_authority = Vacelet, Vasseur & [[Claude Lévi|Lévi]], 1976
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Plakina corticioides'''''<ref name = "col47001"/> är en [[svampdjur|svampdjurs]]art som beskrevs av Vacelet, Vasseur och [[Claude Lévi]] 1976. ''Plakina corticioides'' ingår i [[släkte]]t ''[[Plakina]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Plakinidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är havet kring [[Madagaskar]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/plakina+corticioides/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col47001">Hooper, J.N.A.; Van Soest, R.W.M. (Ed.) (2002) Systema Porifera: a guide to the classification of Sponges., Kluwer Academic/Plenum Publishers: New York, NY (USA). {{ISBN|0-306-47260-0}}. xix, 1-1101, 1103-1706 (2 volumes) pp.</ref>
<ref name = "source">''WoRMS Porifera: World Porifera Database''. Soest R. van (ed), 2008-10-22</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om horn- och kiselsvampar}}

[[Kategori:Horn- och kiselsvampar]]
[[Kategori:Plakina|corticioides]]

title: Systematik

Stam: Svampdjur · Porifera

Klass: Horn- och kiselsvampar · Demospongiae

Ordning: Homosclerophorida

Familj: Plakinidae

Släkte: Plakina

Art: Plakina corticioides

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Vacelet, Vasseur & Lévi, 1976


text:
# Eutrichota nigrifemur
Eutrichota nigrifemur är en tvåvingeart som först beskrevs av Stein 1918.  Eutrichota nigrifemur ingår i släktet Eutrichota och familjen blomsterflugor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eutrichota nigrifemur

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Eutrichota nigrifemur''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Blomsterflugor]]
| familia = Anthomyiidae
| genus_sv =
| genus = [[Eutrichota]]
| species_sv =
| species = '''Eutrichota nigrifemur'''
| taxon = Eutrichota nigrifemur
| taxon_authority = ([[Stein (auktor)|Stein]], 1918)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms = ''Pegomya orbata'' Huckett, 1966
''Pegomyia duplicoides'' [[John Otterbein Snyder|Snyder]], 1952
''Pegomyia verticala'' [[John Otterbein Snyder|Snyder]], 1952
''Pegomyia fuscinervis'' [[Stein (auktor)|Stein]], 1920
}}

'''''Eutrichota nigrifemur'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som först beskrevs av [[Stein (auktor)|Stein]] 1918.  ''Eutrichota nigrifemur'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eutrichota]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[blomsterflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/eutrichota+nigrifemur/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Blomsterflugor]]
[[Kategori:Eutrichota|nigrifemur]]

title: Systematik

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Blomsterflugor · Anthomyiidae

Släkte: Eutrichota

Art: Eutrichota nigrifemur

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Eutrichota nigrifemur

title: Synonymer

Synonymer: Pegomya orbata Huckett, 1966 · Pegomyia duplicoides Snyder, 1952 · Pegomyia verticala Snyder, 1952 · Pegomyia fuscinervis Stein, 1920


text:
# Diuraphis tritici
Diuraphis tritici är en insektsart som först beskrevs av David D. Gillette 1911.  Diuraphis tritici ingår i släktet Diuraphis och familjen långrörsbladlöss. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Diuraphis tritici

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-04}}
{{Taxobox
| name = ''Diuraphis tritici''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Långrörsbladlöss]]
| familia = Aphididae
| genus_sv =
| genus = [[Diuraphis]]
| species_sv =
| species = '''Diuraphis tritici'''
| taxon = Diuraphis tritici
| taxon_authority = ([[David D. Gillette|Gillette]], 1911)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Aphidoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms = ''Brachycolus tritici'' [[David D. Gillette|Gillette]], 1911<ref name = "col62650"/><ref name = "col62836"/><ref name = "col62837"/><ref name = "col62838"/><ref name = "col64016"/><ref name = "col89910"/>
''Diuraphis agropyronophaga'' <ref name = "col62777"/><ref name = "col68818"/>
}}

'''''Diuraphis tritici'''''<ref name = "col62650"/><ref name = "col62777"/><ref name = "col62836"/><ref name = "col62837"/><ref name = "col62838"/><ref name = "col64016"/><ref name = "col68818"/><ref name = "col68831"/><ref name = "col89910"/> är en [[insekter|insekts]]art som först beskrevs av [[David D. Gillette]] 1911.  ''Diuraphis tritici'' ingår i [[släkte]]t ''[[Diuraphis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[långrörsbladlöss]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/diuraphis+tritici/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col62650">Davis (1910) A list of the Aphididae of Illinois, with notes on some of the species, Journal of Economic Entomology 3:407-422</ref>
<ref name = "col62777">Remaudière, G. & M. Remaudière (1997) , Catalogue of the World’s Aphididae, INRA, Paris 473 pp</ref>
<ref name = "col62836">Hottes & Frison (1931) The plant lice, or Aphiidae, of Illinois, Bulletin of the Illinois Natural History Survey 19:121-447</ref>
<ref name = "col62837">Palmer (1952) Aphids of the Rocky Mountain region, The Thomas Say Foundation 5:452 pp.</ref>
<ref name = "col62838">Gillette & Palmer (1932) The Aphidae of Colorado. Part II, Annals of the Entomological Society of America 25:369-496</ref>
<ref name = "col64016">Mordvilko (1921) Les pucerons des graminées (Aphidodea), Pars I, Izvestija Severnoi oblastnoi stancii Zashcity rastenii ot vreditelei 3(3):1-72</ref>
<ref name = "col68818">Miller, G.L., Stoetzel & Kane (2005) A systematic reappraisal of the genus Diuraphis Aizenberg (Hemiptera: Aphididae), Proceedings of the Entomological Society of Washington 107(3):700-728</ref>
<ref name = "col68831">Pike, Boydston & Allison (1990) Alate aphid viviparae associated with small grains in North America: a key and morphometric characterization, Journal of the Kansas Entomological Society 63(4):559-602</ref>
<ref name = "col89910">Gillette (1911) A new genus and four new species of Aphididae (Rhynch.), Entomological News 22:440-444</ref>
<ref name = "source">''AphidSF: Aphid Species File''. Favret C., 2010-04-14</ref>
</references>

[[Kategori:Långrörsbladlöss]]
[[Kategori:Diuraphis|tritici]]

title: Systematik

Ordning: Halvvingar · Hemiptera

Överfamilj: Aphidoidea

Familj: Långrörsbladlöss · Aphididae

Släkte: Diuraphis

Art: Diuraphis tritici

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Diuraphis tritici

Auktor: (Gillette, 1911)

title: Synonymer

Synonymer: Brachycolus tritici Gillette, 1911 · Diuraphis agropyronophaga


text:
# Río Chipamanu
Río Chipamanu är en flod i Bolivia. Den är belägen i den norra delen av landet, 1 000 km norr om Sucre.
I omgivningen kring Río Chipamanu växer i huvudsak städsegrön lövskog och området är mycket glesbefolkat, med 4 invånare per kvadratkilometer.

title: Río Chipamanu

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Bolivia|datum=2015-12}}
{{geobox
| 1                           = River
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                        = Río Chipamanu
| native_name                 =
| other_name                  = Rio Xipamanu
| category                    = Vattendrag
| etymology                   =
| nickname                    =
<!-- *** Bild *** -->
| image                       =
| image_caption               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                     = Bolivia
| country_flag                = true
| state                       =
| region                      =
| district                    =
| municipality                =
<!-- *** Huvudflod, föremål i området mm *** -->
| parent                      =
| city                        =
| landmark                    =
<!-- *** Bifloder *** -->
| tributary_left              =
| tributary_right             =
<!-- *** Lägen, källa och mynning *** -->
| source                      =
| source_location             =
| source_region               =
| source_country              =
| source_elevation            =
| source_lat_d                =
| source_lat_m                =
| source_lat_s                =
| source_lat_NS               =
| source_long_d               =
| source_long_m               =
| source_long_s               =
| source_long_EW              =
| source1                     =
| source1_location            =
| source1_region              =
| source1_country             =
| source1_elevation           =
| source1_lat_d               =
| source1_lat_m               =
| source1_lat_s               =
| source1_lat_NS              =
| source1_long_d              =
| source1_long_m              =
| source1_long_s              =
| source1_long_EW             =
| source_confluence           =
| source_confluence_location  =
| source_confluence_region    =
| source_confluence_country   =
| source_confluence_elevation =
| source_confluence_lat_d     =
| source_confluence_lat_m     =
| source_confluence_lat_s     =
| source_confluence_lat_NS    =
| source_confluence_long_d    =
| source_confluence_long_m    =
| source_confluence_long_s    =
| source_confluence_long_EW   =
| mouth                       =
| mouth_location              =
| mouth_region                =
| mouth_country               =
| mouth_elevation             =
| mouth_lat_d                 =
| mouth_lat_m                 =
| mouth_lat_s                 =
| mouth_lat_NS                =
| mouth_long_d                =
| mouth_long_m                =
| mouth_long_s                =
| mouth_long_EW               =
<!-- *** Dimensioner och avrinningsområde *** -->
| length                      =
| width                       =
| depth                       =
| volume                      =
| watershed                   =
| watershed_decimals          =
<!-- *** Flöde *** -->
| discharge                   =
| discharge_max               =
| discharge_min               =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                        =
| free_type                   =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                         = {{Kartposition Bolivia|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                 =
| map_locator_x               =
| map_locator_y               =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                   =
| lat_d                       = -10.71667
| long_d                      = -67.83333
| elevation                   =
| timezone_label              = America/La_Paz
| utc_offset                  = -4
| timezone                    = [[Bolivia Time|BOT]]
| geonames                    = 3920669
| map_locator                 = Bolivia
}}

'''Río Chipamanu''' är <!--H.STM-->en [[vattendrag|flod]] i [[Bolivia]].<ref name = "gn3920669"/> Den är belägen i den norra delen av landet, {{formatnum:1000}} km norr om [[Sucre]].

I omgivningen kring Río Chipamanu växer i huvudsak [[städsegrön]] [[lövskog]]<ref name = "nasalandcover"/> och området är mycket glesbefolkat, med {{formatnum:4}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/>

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn3920669">[{{Geonameslänk|gnid=3920669|name=rio%20chipamanu}} Río Chipamanu] hos [{{Geonamesabout}} GeoNames.Org (cc-by)]; post uppdaterad 2014-03-08; databasdump nerladdad 2015-11-20</ref>

<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>

<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>
[[Kategori:Vattendrag i Bolivia]]

Land: Bolivia

Tidszon: BOT (UTC-4)


text:
# Dodecaceria multifiligera
Dodecaceria multifiligera är en ringmaskart som beskrevs av Hartmann-Schröder 1962. Dodecaceria multifiligera ingår i släktet Dodecaceria och familjen Cirratulidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Dodecaceria multifiligera

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|ringmask|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Dodecaceria multifiligera''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ringmaskar]]
| phylum = Annelida
| classis_sv = [[Havsborstmaskar]]
| classis = Polychaeta
| ordo_sv =
| ordo = [[Terebellida]]
| familia_sv =
| familia = [[Cirratulidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Dodecaceria]]
| species_sv =
| species = '''Dodecaceria multifiligera'''
| taxon = Dodecaceria multifiligera
| taxon_authority = Hartmann-Schröder, 1962
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Dodecaceria multifiligera'''''<ref name = "col446389"/><ref name = "col448800"/> är en [[ringmaskar|ringmask]]art som beskrevs av Hartmann-Schröder 1962. ''Dodecaceria multifiligera'' ingår i [[släkte]]t ''[[Dodecaceria]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Cirratulidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/dodecaceria+multifiligera/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col446389">Fauchald, Kristian (2007) World Register of Polychaeta, </ref>
<ref name = "col448800">Hartmann-Schröder, G. (1962) Die Polychaeten des Eulitorals. IN: Hartmann-Schröder, G. and Gerd Hartmann. Zur Kenntnis des Eulitorals der chilenischen Pazifikküste und der argentinischen Küste Südpatagoniens unter besonderer Berücksichtigung der Polychaeten und Ostracoden. Mitteilung, </ref>
<ref name = "source">''WoRMS Polychaeta: World List of Polychaeta''. Read G. & Fauchald K., 2010-12-10</ref>
</references>

[[Kategori:Havsborstmaskar]]
[[Kategori:Dodecaceria|multifiligera]]

title: Systematik

Stam: Ringmaskar · Annelida

Klass: Havsborstmaskar · Polychaeta

Ordning: Terebellida

Familj: Cirratulidae

Släkte: Dodecaceria

Art: Dodecaceria multifiligera

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Hartmann-Schröder, 1962


text:
# Pararge schmidti
Pararge schmidti är en fjärilsart som beskrevs av Dioszeghy 1912. Pararge schmidti ingår i släktet Pararge och familjen praktfjärilar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Pararge schmidti

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Pararge schmidti''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Praktfjärilar]]
| familia = Nymphalidae
| genus_sv =
| genus = [[Pararge]]
| species_sv =
| species = '''Pararge schmidti'''
| taxon = Pararge schmidti
| taxon_authority = Dioszeghy 1912
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Papilionoidea
| superfamilia_sv = [[Äkta dagfjärilar]]
| synonyms =
}}

'''''Pararge schmidti'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av Dioszeghy 1912. ''Pararge schmidti'' ingår i [[släkte]]t ''[[Pararge]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[praktfjärilar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/pararge+schmidti/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Praktfjärilar]]
[[Kategori:Pararge|schmidti]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Äkta dagfjärilar · Papilionoidea

Familj: Praktfjärilar · Nymphalidae

Släkte: Pararge

Art: Pararge schmidti

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Dioszeghy 1912


text:
# Puyehue (kommun)
Puyehue är en kommun i Chile.   Den ligger i provinsen Provincia de Osorno och regionen Región de Los Lagos, i den södra delen av landet, 800 km söder om huvudstaden Santiago de Chile. Puyehue ligger vid sjön Lago Puyehue.
I omgivningarna runt Puyehue växer i huvudsak blandskog. Runt Puyehue är det mycket glesbefolkat, med 6 invånare per kvadratkilometer.

title: Puyehue (kommun)

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Chile|datum=2016-02}}
{{för|Puyehue}}
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Puyehue
| native_name          =
| other_name           =
| category             = Kommun
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Chile
| country_flag         = true
| state                = [[Región de Los Lagos]]
| state_type           = Region
| region               = [[Provincia de Osorno]]
| region_type          = Provins
| district             =
| district_type        =
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           =
| population_date      =
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Brasilia Time|BRT]]
| utc_offset           = -3
| timezone_DST         = [[Eastern Daylight Time|EDT]]
| utc_offset_DST       = -4
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Chile|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          =
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = -40.72548
| long_d               = -72.3841
| elevation            = 349
| timezone_label       = America/Santiago
| geonames             = 8261443
| map_locator          = Chile
}}

'''Puyehue''' är <!--A.ADM3-->en [[Chiles administrativa indelning|kommun]] i [[Chile]].<ref name = "gn8261443"/>   Den ligger i provinsen <!--ADM2-->[[Provincia de Osorno]] och regionen <!--ADM1-->[[Región de Los Lagos]], i den södra delen av landet, {{formatnum:800}} km söder om huvudstaden [[Santiago de Chile (huvudstaden i Chile)|Santiago de Chile]]. Puyehue ligger vid sjön [[Lago Puyehue]].{{anmärkning|Framräknat ur höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}}

I omgivningarna runt Puyehue växer i huvudsak [[blandskog]].<ref name = "nasalandcover"/> Runt Puyehue är det mycket glesbefolkat, med {{formatnum:6}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/>

== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn8261443">[{{Geonameslänk|gnid=8261443|name=puyehue}} Puyehue] hos [{{Geonamesabout}} GeoNames.Org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-05-03; databasdump nerladdad 2016-01-31</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>

<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>

<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

== Externa länkar==
* {{commonscat WD}}
[[Kategori:Indelningar i Región de Los Lagos]]

Land: Chile

Region: Región de Los Lagos

Provins: Provincia de Osorno

Tidszon: BRT (UTC-3)

- sommartid: EDT (UTC-4)


text:
# Parerythropodium hibernicum
Parerythropodium hibernicum är en korallart som beskrevs av Renouf 1931. Parerythropodium hibernicum ingår i släktet Parerythropodium och familjen läderkoraller. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Parerythropodium hibernicum

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|korall|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Parerythropodium hibernicum''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Nässeldjur]]
| phylum = Cnidaria
| classis_sv =
| classis = [[Anthozoa]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Alcyonacea]]
| familia_sv = [[Läderkoraller]]
| familia = Alcyoniidae
| genus_sv =
| genus = [[Parerythropodium]]
| species_sv =
| species = '''Parerythropodium hibernicum'''
| taxon = Parerythropodium hibernicum
| taxon_authority = Renouf, 1931
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Parerythropodium hibernicum'''''<ref name = "COL"/> är en [[koralldjur|korall]]art som beskrevs av Renouf 1931. ''Parerythropodium hibernicum'' ingår i [[släkte]]t ''[[Parerythropodium]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[läderkoraller]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/parerythropodium+hibernicum/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''URMO: UNESCO-IOC Register of Marine Organisms''. Land J. van der (ed), 2008-11-18</ref>
</references>

[[Kategori:Läderkoraller]]
[[Kategori:Parerythropodium|hibernicum]]

title: Systematik

Stam: Nässeldjur · Cnidaria

Klass: Anthozoa

Ordning: Alcyonacea

Familj: Läderkoraller · Alcyoniidae

Släkte: Parerythropodium

Art: Parerythropodium hibernicum

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Renouf, 1931


text:
# USA:s konstitution
USA:s konstitution (engelska: United States Constitution) är världens näst äldsta ännu gällande skrivna grundlag och också den äldsta ännu gällande med en federal statsordning. Den antogs i sin ursprungliga form den 17 september 1787 av ett konstitutionskonvent i Philadelphia i Pennsylvania och ratificerades av representanter för befolkningen i respektive delstat. Konstitutionen är den högsta rättskällan i amerikansk rätt. Originaldokumentet finns utställt på National Archives and Records Administrations huvudbyggnad i Washington, D.C.

## Historik
Konstitutionen antogs den 17 september 1787 och började till största delen gälla 1789 (vissa delar började gälla i början av 1800-talet enligt ratifikationen). Den ersatte därvid USA:s första grundlag, The Articles of Confederation and Perpetual Union, som antogs av den andra kontinentalkongressen den 15 november 1777 och trädde i kraft när den ratificerades den 1 mars 1781 i York i Pennsylvania.
Den första grundlagen innebar en lösare konfederation och behandlade möjligheten att föra krig, att ha diplomatiska förbindelser med andra länder och hur man skulle hantera de västliga territorier som inte var delstater, men inte så mycket mer. Det visade sig snart att man behövde en tydligare grundlag som kunde hantera alla frågor som kunde uppkomma även i framtiden. Därför togs den nuvarande konstitutionen fram.
Innan konstitutionen kunde börja gälla, skulle den godtas (ratificeras) av alla delstater i unionen. Delaware var den första delstaten som godkände konstitutionen. Därför brukar Delaware räknas som USA:s första delstat och kallas ”First State”, och de övriga räknas i den ordning som de kronologiskt ratificerade grundlagen, trots att alla de tretton dåvarande staterna egentligen gick med i unionen samtidigt.
I många delstater var debatten kring stadfästandet hård och långdragen. När New Hampshire som den nionde staten hade ratificerat konstitutionen den 21 juni 1788, hade den fått tillräckligt många staters godkännande och när konfederationskongressen fick meddelande om detta satte den upp en tidsplan för när konstitutionens lagar skulle börja tillämpas. Den 4 mars 1789 började USA styras enligt de regleringar som konstitutionen lägger fast.

## Artiklarna
Konstitutionen inleds med en preambel, och är därefter uppdelad i sju artiklar (motsvarande kapitel i svenska lagar); varje kapitel kan vara uppdelat i sektioner (motsvarande svenska lagars paragrafer).
- Preambeln klargör syftet med att upprätta konstitutionen
- De tre första artiklarna reglerar USA:s federala statsmakts tre centrala organ:
  - kongressen, som består av representanthuset och senaten (artikel 1); kongressen ges även rätt att uppbära skatter och avgifter
  - presidenten, hur denne utses, behörighetskriterier för uppdraget och rollen som överbefälhavare (artikel 2); här inrättas även det som idag är känt som talet State of the Union.
  - högsta domstolen och dess jurisdiktion (artikel 3); artikeln innehåller inga regler om domstolens organisation eller antal domare. Däremot definieras begreppet förräderi (treason).
- Artikel fyra reglerar relationen mellan delstaterna och den federala statsmakten.
- De tre sista artiklarna avser konstitutionens roll och giltighet:
  - hur förändringar av konstitutionen görs (artikel 5)
  - intygande om tidigare federala rättshandlingars giltighet (artikel 6)
  - konstitutionens företräde över annan lag (artikel 6)
  - krav på att ämbetsmän svär att försvara konstitutionen (artikel 6)
  - förbud mot att pröva ämbetsmäns religionstillhörighet (artikel 6)
  - ratifikationsvillkoren för konstitutionen (artikel 7)

## Tillägg
Det anses att den ursprungliga grundlagens text bör bevaras som den är och inte förändras. När man vill göra ändringar, görs det istället i form av tillägg (amendments som betyder ’tillägg’, ’ändringar’) i enlighet med den ursprungliga konstitutionens artikel V. För att föreslå ett tillägg krävs två tredjedelars majoritet, dels i senaten och dels i representanthuset. Två tredjedelar av delstaterna kan också föreslå författningsändringar genom att hemställa om en ändring som beslutas av ett nationalkonvent (national convention), vilket dock aldrig har inträffat hittills. För att ett förslag till tillägg ska träda i kraft krävs att tre fjärdedelar av delstaterna ratificerar förslaget. Varje tillägg kan ses som en ny artikel i konstitutionen.
För närvarande finns 27 tillägg till konstitutionen. Vissa tillägg går ut på att ändra tidigare tillägg, men endast ett tillägg, det 21:a från år 1933, har helt upphävt ett tidigare tillägg. I det fallet upphävdes det 18:e tillägget om alkoholförbud i hela USA, som infördes 1918.
Redan när grundlagen från början skrevs, tänkte man sig att man skulle ha med ett avsnitt med mänskliga och medborgerliga rättigheter, men något färdigt förslag hann inte bli klart innan grundlagen skulle ratificeras. I stället infördes de i form av grundlagens tio första tillägg 1791 (föreslagna 1789). Dessa tillägg, tillägg 1–10, kallas med en gemensam term för Bill of Rights.
En artikel (den första) i förslaget till Bill of Rights, en artikel som inte ratificerades 1791, utgör idag det 27:e och hittills sista tillägget till konstitutionen. Det handlar om att löneersättningen för kongressledamöter (senatorer och representanthusledamöter) inte får ändras enligt konstitutionens artikel I, sektion 6 förrän efter ett val till representanthuset, som enligt den ursprungliga konstitutionen fortfarande sker vart annat år. Detta är till för att skydda kongressens oberoende som ett folkvalt organ och lönerna är till för att skydda kongressledamöterna från att ta emot mutor och dylikt.

### Bill of Rights (Rättighetsförklaringen) 1789–1791
De tio första författningstilläggen antogs av USA:s kongress redan 1789 i ett samlat dokument som fick namnet Bill of Rights, rättighetsförklaringen. Fokus ligger framför allt på de rättigheter som den enskilda individen har gentemot statsmakterna, och listan är en omarbetning av Virginias rättighetsförklaring. Tio av tolv föreslagna tillägg ratificerades av delstaterna under perioden 1789–1791.
- Första författningstillägget (1791) behandlar religionsfrihet (förbjuder kongressen att etablera en viss religion framför en annan genom lag och skyddar rätten att fritt utöva religion), yttrandefrihet, pressfrihet, mötesfrihet och petitionsfrihet (rätten att påtala missförhållanden och föreslå lagändringar för kongressen utan risk för repressalier).
- Andra tillägget (1791) förbjuder inskränkningar av delstaternas miliser och skyddar folkets rätt att äga och bära vapen.
- Tredje tillägget (1791) förbjuder inkvartering av soldater i privata hem mot ägarens vilja, utom begränsat i krigstid.
- Fjärde tillägget (1791) förbjuder arrestering och husrannsakan annat än på skälig misstanke med särskilt beslut.
- Femte tillägget (1791) handlar om rättssäkerhet. Vid grövre brott krävs beslut av en åtalsjury för att väcka åtal. Anklagade behöver inte vittna mot sig själv (kan vägra uttala sig om anklagelser).
- Sjätte tillägget (1791) handlar också om rättssäkerhet. Anklagade ska få möta vittnen, ska få tid och rätt att skaffa egna vittnen och ska få ha advokat.
- Sjunde tillägget (1791) handlar också om rättssäkerhet. Anklagade ska i civilrättsliga fall ha rätt till att en jury dömer. Den anger också att ingen domstol kan riva upp en jurys beslut.
- Åttonde tillägget (1791) förbjuder orimliga böter eller borgenssummor. Dessutom förbjuds "grymma och ovanliga straff", så att bland annat kreativa metoder för dödsstraff förhindras.
- Nionde tillägget (1791) anger att om rättigheter inte uppräknas av konstitutionen, skall det inte tolkas som förvägrande av dem.
- Tionde tillägget (1791) formulerar självstyre med egna lagar för delstaterna och USA såsom en federation och utgör en grundformulering för lokal demokrati: ”Den makt som konstitutionen varken överlåter på de förenta staterna eller förbjuder [del]staterna, förbehålles [del]staterna eller folket.”

### Senare tillägg
- Elfte tillägget (1795) handlar om att ingen delstat får stämmas i någon domstol av invånare i en annan delstat eller i en stat utanför USA.
- Tolfte tillägget (1804) reglerar president- och vicepresidentvalen. Den ursprungliga konstitutionen innebar att flera presidentkandidater kunde få lika många röster, att det uppstod låsningar i elektorskollegiet och att presidentvalet behövde avgöras av Representanthuset i en särskild omröstning. Konstitutionen innebar också att presidenten och vicepresidenten kunde väljas från motstående politiska läger, och därför riskerade att motarbeta varandra. De nya, förenklade reglerna minskade riskerna för detta och tydliggjorde att vid lika röstetal i elektorskollegiet ska presidenten utses av Representanthuset medan vicepresidenten utses av Senaten.
- Trettonde tillägget (1865) upphäver slaveriet efter amerikanska inbördeskriget, men tillåter straffarbete för i domstol dömda fångar.
- Fjortonde tillägget (1868) omreglerar medborgarskapet, folkräkningen och fördelningen av ledamöter i representanthuset mellan delstaterna som reglerades i konstitutionens artikel I.

Enligt artikel I skulle antalet ledamöter i representanthuset och skatter (ändrades 1913, se om 16:e tillägget nedan) fördelas proportionellt mot antalet ”fria personer, inklusive dem som är bundna till tjänst under ett visst antal år” (det sista gällde drängar och även för pigor efter 1920 i hela unionen) ”tre femtedelar av alla övriga personer” (slavar) samt ”exklusive obeskattade indianer”. Detta var en kompromiss för att ge sydstaterna något ökad representation genom att i folkräkningarna räkna med tre femtedelar av slavarna. Genom det 14:e tillägget ändrades fördelningen av representanthusledamöterna till att fördelas efter ”hela antalet personer” som bodde i respektive delstat (”exklusive obeskattade indianer”, som förvisso inte förekommer längre, eftersom alla invånare i landet anses betala moms eller inkomstskatt), men tilldelningen reduceras motsvarande antalet manliga invånare med amerikanskt medborgare som är över 21 år (med undantag av brottslingar och rebeller) vars rösträtt förvägras eller på annat sätt inskränks – före 1870 det var fortfarande möjligt för delstaterna att ha rasdiskriminerande vallagar, men de bestraffades för det.
Genom tillägget garanteras vidare medborgarskap efter naturalisation eller födsel i unionen och förbjuder delstater och kongress att inskränka dessa medborgares fri- och rättigheter enligt konstitutionen vad gäller opartiska rättegångar etcetera. Vidare föreskrivs som tidigare att om en ledamots plats blir vakant i representanthuset, ska fyllnadsval utskrivas för denna plats av hemstatens guvernör (reglerades redan i artikel I).
På grund av tilläggets stora spännvidd och löften om likhet inför lagen menar en del författningsexperter att tillägget skapade en ny konstitution.
Del 2 i tillägget beskriver en ändrad tilldelning av platser i representanthuset. Del 3 förbjuder den som deltagit i uppror mot staten eller hjälpt krigsfiender, att bli kongressledamot eller annan statlig officiell position. Artikeln aktualiserades 2024 när Donald Trump kandiderade till presidentämbetet; hans motståndare anförde då Trumps roll i Stormningen av Kapitolium 2021 som ett potentiell hinder för hans kandidatur.
Del 4 beskriver att staten inte får besluta att dess skulder inte gäller. Del 5 beskriver att kongressen får driva igenom Fjortonde tillägget mot eventuella delstaters vilja.
- Femtonde tillägget (1870) föreskriver att ”Rätten för medborgare i Förenta Staterna att rösta skall ej förvägras eller inskränkas på grund av ras, hudfärg eller tidigare tjänstevillkor.” Ännu in på 1900-talet var stora delar av den färgade befolkningen i somliga delstater utestängda från rösträtten bland annat på grund av krav på läskunnighet (se också om 24:e tillägget nedan).
- Sextonde tillägget (1913) föreskriver att kongressen (unionen) har rätt att besluta om inkomstskatt för alla medborgare. Tidigare hade unionen endast rätt jämlikt artikel I att samla in en andel av delstaternas skatter som svarade mot folkräkningarna vart tionde år (se också det fjortonde tillägget).
- Sjuttonde tillägget (1913) ändrade den tidigare ordningen att unionens senatorer skulle väljas av vardera delstats lagstiftande församling. Enligt tillägget ska varje delstats senatorer (två från varje delstat) istället väljas direkt av folket i respektive delstat. Vidare föreskrivs att fyllnadsval ska utfärdas av delstatens verkställande organ om en av dess platser i USA:s senat blir vakant och detta val ska hållas av folket (tidigare av delstaternas lagstiftande församling). Under tiden får delstatens verkställande makt efter delstatskongressens bemyndigande göra en tillfällig utnämning till dess senatorsvalet är avgjort.
- Artonde tillägget (1918) föreskrev alkoholförbud i hela USA.
- Nittonde tillägget (1920) föreskriver kvinnlig rösträtt: ”Rätten för medborgare i Förenta Staterna att rösta skall inte förvägras eller inskränkas med hänsyn till kön.”
- Tjugonde tillägget (1933) fastställer exakta datum för kongressens och presidentens mandatperioder och denna bestämmelse gäller fortfarande. Valperioden för kongressens ledamöter ska enligt detta tillägg sluta vid middag (klockan 12) på ”den tredje dagen i januari” varefter efterträdarnas mandatperiod börjar om inte samma person har valts, då hans nya mandatperiod istället börjar. För presidentens mandatperiod föreskrivs istället att den slutar och börjar ”på middagen den tjugonde dagen i januari.” I tillägget regleras vidare om förfarandet om någon av kandidaterna dör före tillträdet etcetera och utgör i stort sett ett förtydligande av författningstillägget från 1804.
- Tjugoförsta tillägget (1933) upphävde alkoholförbudet i artonde tillägget.
- Tjugoandra tillägget (1951) förbjuder en sittande president att omväljas mer än en gång: ”ingen person får väljas till tjänsten som president mer än två gånger”. Detta hade varit praxis före Franklin D. Roosevelt, som lät sig omväljas mer än en gång (han omvaldes tre gånger). Vidare bestämdes att en vicepresident eller någon annan som tjänstgjort som unionens president i mer än två år inte får väljas till president mer än en gång.
- Tjugotredje tillägget (1961) föreskriver att District of Columbia, det vill säga huvudstaden Washingtons invånare (utom förorterna som ingår i delstaterna Maryland och Virginia) får delta i presidentval likvärdigt med representationen för den minsta delstaten i unionen. Detta innebär att distriktet får sända tre elektorer (motsvarande två senatorer och en representanthusledamot) till det elektorskollegium, som formellt väljer president och vicepresident. Tillägget upphävde en tidigare bestämmelse i sektion 8 i artikel I. Fortfarande gäller dock att distriktet inte har någon ledamot i unionens kongress.
- Tjugofjärde tillägget (1964) föreskriver att: ”Rätten för medborgare i Förenta Staterna att rösta i något primärval, eller annat president- och vicepresidentval eller för senatorer och representanthusledamöter i kongressen skall inte förvägras eller inskränkas av Förenta Staterna eller av någon delstat med hänsyn till oförmåga att betala kapitationsskatt eller någon annan skatt.” Detta tillägg gjorde det lättare för många att få rösträtt, främst för den svarta minoriteten i Sydstaterna.
- Tjugofemte tillägget (1967) föreskriver och förtydligar regelverket för vad som ska hända när presidenten avgår eller är förhindrad att fullgöra sina åligganden på grund av frånvaro, sjukdom eller dylikt. Presidenten kan genom att meddela kongressens talmän göra vicepresidenten till tillförordnad president, tills presidenten meddelar att han eller hon återgår i tjänst. Om vicepresidenten och en majoritet av de ”främsta ämbetsmännen för de exekutiva departementen” (det vill säga det övriga kabinettet) beslutar att presidenten är oförmögen att utöva sitt ämbete blir vicepresidenten tillförordnad president efter att ha meddelat kongressens talmän. Om presidenten därefter skriftligen meddelar att ingen oförmåga föreligger, ska han återfå sina befogenheter, såvida inte vicepresidenten och en majoritet i kabinettet fortsätter hävda hans oförmåga och två tredjedelar av ledamöterna i kongressens bägge kamrar instämmer. Vidare föreskrivs att om en vicepresident saknas, till exempel när vicepresidenten har blivit president, ska en ny vicepresident utses av kongressens båda kamrar på förslag av presidenten. Tidigare saknades vicepresident när denne blivit president efter att företrädaren avlidit i ämbetet.
- Tjugosjätte tillägget (1971) sänkte rösträttsåldern: ”Rätten för medborgare i Förenta Staterna, som uppnått arton års ålder eller äldre, att rösta skall ej förvägras eller inskränkas av Förenta Staterna eller av någon delstat på grund av ålder.”
- Tjugosjunde tillägget (1992) påbjuder att förändringar av löneersättningen jämlikt konstitutionens artikel I sektion 6 för kongressledamöter (senatorer och representanter) inte träder i kraft förrän efter att ett val till representanthuset har hållits. Detta för att förhindra otillbörlig påverkan och för att skydda ledamöternas oberoende. Detta tillägg (med en något annorlunda formulering) antogs av kongressen år 1789 men ratificerades inte av tillräckligt många delstater när Bill of Rights ratificerades 1790. Det tog alltså 203 år att införa det.

## Kritik
Konstitutionens utformning har mött omfattande kritik från det att konstitutionskonventet formulerade och antog konstitutionen. De antagna konstitutionstilläggen visar de ändringsförslag som varit framgångsrika. Kritiken har också speglat sin specifika tid. På 1860-talet föreslogs ett konstitutionellt skydd för delstaternas samhällsinstitutioner, inklusive slaveri, i syfte att försöka förhindra ett fullskaligt inbördeskrig. Under 1920-talet föreslogs ett konstitutionellt skydd mot barnarbete. Båda dessa förslag bifölls av kongressen, men ratificerades aldrig av delstaterna. På 1970-talet föreslogs ett särskilt tillägg för att ge kvinnor samma rättigheter som män; förslaget bifölls av kongressen men ratificerades inte av tillräckligt många delstater i rätt tid.
Medborgerliga rättigheter utgör annars ett grundtema. Konstitutionen definierade inte ursprungligen vem som var röstberättigad, vilket gjorde det möjligt för varje delstat att avgöra vem som var berättigad. I USA:s tidiga historia tillät de flesta delstater endast vita manliga vuxna fastighetsägare att rösta.
Enligt en studie från 2012 av David Law från Washington University publicerad i New York University Law Review garanterar den amerikanska konstitutionen relativt få rättigheter jämfört med andra länders författningar och innehåller färre än hälften (26 av 60) av bestämmelserna i den genomsnittliga rättighetsförordningen.

## Dokument och bilder
- Första sidan av konstitutionen med artikel I.
- Andra sidan av konstitutionen med artikel I (forts.) och början av artikel II.
- Tredje sidan av konstitutionen med artiklarna II (forts.), III och IV (början).
- Fjärde sidan av konstitutionen med artiklarna IV (forts.), V, VI och VII och namnunderskrifter.
- 13:e tillägget.
- 26:e tillägget.

title: USA:s konstitution

wikitext:
{{Faktamall dokument
|dokument_namn      = USA:s konstitution
|bild               =Constitution_of_the_United_States,_page_1.jpg
|bildbredd          = 200px
|bildtext           = Första sidan av det första exemplaret av konstitutionen.
|datum_skapat       = 17 september 1787
|datum_ratificerat  = 21 juni 1788
|plats_för_dokument = {{nobreak|[[National Archives Building]],}}<br /> [[Washington, D.C.]]
|författare         = [[Konstitutionskonventet]] i [[Philadelphia]]
|undertecknare      = 39 av konventets 55 ombud
|syfte              = [[Grundlag|Konstitution]] för att ersätta [[Konfederationsartiklarna]]
}}
{{USA:s statsskick}}
'''USA:s konstitution''' ({{lang-en|United States Constitution}}) är världens näst äldsta ännu gällande skrivna [[grundlag]] och också den äldsta ännu gällande med en [[Union (statsvetenskap)|federal]] statsordning.<ref name="GPO">{{webbref |titel=Constitution of the United States: Main Page |url=http://www.gpoaccess.gov/constitution/index.html |utgivare=GPO Access (a service of the [[U.S. Government Printing Office]] |språk=engelska) |arkivurl=https://web.archive.org/web/20061206000614/http://www.gpoaccess.gov/constitution/index.html |arkivdatum=2006-12-06 }}</ref>{{Anmärkning|[[San Marino]]s skrivna grundlag är den äldsta och är från år 1600.<ref name="GPO"/> Den [[Storbritannien|brittiska]] grundlagen är ännu äldre, men den bygger till största delen på ''[[common law]]'' och senare utveckling, det vill säga på hävd, [[sedvanerätt]] på [[Konstitutionell praxis|praxis]], alltså oskrivna regler. Det finns dock viktiga dokument av betydelse för den brittiska konstitutionen och rättsutvecklingen, exempelvis ''[[Magna Charta]]'' och ''[[Bill of Rights (England)|Bill of Rights]]''.}} Den antogs i sin ursprungliga form den 17 september 1787 av ett konstitutionskonvent i [[Philadelphia, Pennsylvania|Philadelphia]] i [[Pennsylvania]] och ratificerades av representanter för befolkningen i respektive delstat.<ref>{{webbref |url=http://law2.umkc.edu/faculty/projects/ftrials/conlaw/convention1787.html |titel=The Constitutional Convention of 1787 |arkivurl= |arkivdatum= |utgivare=University of Missouri|språk=engelska}}</ref><ref>{{webbref|titel=Primary Documents in American History: United States Constitution|url=http://www.loc.gov/rr/program/bib/ourdocs/Constitution.html|utgivare=[[Library of Congress]]|arkivurl=https://web.archive.org/web/20061205222759/http://www.loc.gov/rr/program/bib/ourdocs/Constitution.html|arkivdatum=5 december 2006|språk=engelska|hämtdatum=6 december 2006}}</ref> Konstitutionen är den högsta [[rättskälla]]n i [[amerikansk rätt]]. Originaldokumentet finns utställt på [[National Archives and Records Administration]]s [[National Archives Building|huvudbyggnad]] i [[Washington, D.C.]]

== Historik ==
[[Fil:Scene at the Signing of the Constitution of the United States.jpg|miniatyr|Konstitutionskonventet i Philadelphia 1787.]]

Konstitutionen antogs den 17 september 1787 och började till största delen gälla 1789 (vissa delar började gälla i början av 1800-talet enligt [[ratifikation]]en). Den ersatte därvid USA:s första grundlag, ''[[Konfederationsartiklarna|The Articles of Confederation and Perpetual Union]]'', som antogs av den [[andra kontinentalkongressen]] den 15 november 1777 och trädde i kraft när den ratificerades den 1 mars 1781 i [[York, Pennsylvania|York i Pennsylvania]].

Den första grundlagen innebar en lösare [[konfederation]] och behandlade möjligheten att föra krig, att ha diplomatiska förbindelser med andra länder och hur man skulle hantera de västliga territorier som inte var delstater, men inte så mycket mer. Det visade sig snart att man behövde en tydligare grundlag som kunde hantera alla frågor som kunde uppkomma även i framtiden. Därför togs den nuvarande konstitutionen fram.

Innan konstitutionen kunde börja gälla, skulle den godtas (ratificeras) av alla delstater i unionen. [[Delaware]] var den första delstaten som godkände konstitutionen. Därför brukar Delaware räknas som USA:s första delstat och kallas ”First State”, och de övriga räknas i den ordning som de kronologiskt ratificerade grundlagen, trots att alla de tretton dåvarande staterna egentligen gick med i unionen samtidigt.

I många delstater var debatten kring stadfästandet hård och långdragen. När [[New Hampshire]] som den nionde staten hade ratificerat konstitutionen den 21 juni 1788, hade den fått tillräckligt många staters godkännande och när [[konfederationskongressen]] fick meddelande om detta satte den upp en tidsplan för när konstitutionens lagar skulle börja tillämpas. Den 4 mars 1789 började USA styras enligt de regleringar som konstitutionen lägger fast.

== Artiklarna ==
Konstitutionen inleds med en [[preambel]], och är därefter uppdelad i sju artiklar (motsvarande kapitel i svenska lagar); varje kapitel kan vara uppdelat i sektioner (motsvarande svenska lagars [[paragraf]]er).
* Preambeln klargör syftet med att upprätta konstitutionen
* De tre första artiklarna reglerar [[USA:s federala statsmakt]]s tre centrala organ:
** [[USA:s kongress|kongressen]], som består av [[USA:s representanthus|representanthuset]] och [[USA:s senat|senaten]] (artikel 1); kongressen ges även rätt att uppbära skatter och avgifter
** [[USA:s president|presidenten]], hur denne utses, behörighetskriterier för uppdraget och rollen som överbefälhavare (artikel 2); här inrättas även det som idag är känt som talet [[Talet om tillståndet i nationen|''State of the Union'']].
** [[USA:s högsta domstol|högsta domstolen]] och dess jurisdiktion (artikel 3); artikeln innehåller inga regler om domstolens organisation eller antal domare. Däremot definieras begreppet förräderi (''treason'').
* Artikel fyra reglerar relationen mellan delstaterna och den federala statsmakten.
* De tre sista artiklarna avser konstitutionens roll och giltighet:
** hur förändringar av konstitutionen görs (artikel 5)
** intygande om tidigare federala rättshandlingars giltighet (artikel 6)
** konstitutionens företräde över annan lag (artikel 6)
** krav på att ämbetsmän svär att försvara konstitutionen (artikel 6)
** förbud mot att pröva ämbetsmäns religionstillhörighet (artikel 6)
** [[ratifikation]]svillkoren för konstitutionen (artikel 7)

== Tillägg ==

{| class="toccolours" border="1" cellpadding="4" style="border-collapse:collapse; margin: 0 0 1em 1em;" align=right
|-
!colspan=5 align=center style="background:#ccccff" | Konstitutionens ratificerande
|-
! bgcolor="#efefef" rowspan="2" |
! bgcolor="#efefef" rowspan="2" | Datum
! bgcolor="#efefef" rowspan="2" | Delstat
! bgcolor="#efefef" colspan="2" | Röster
|-
! Ja
! Nej
|-
|align="right"|1
||[[7 december]] [[1787]]
||[[Delaware]]
|align="right"|30
|align="right"|0
|-
|align="right"|2
||[[12 december]] [[1787]]
||[[Pennsylvania]]
|align="right"|46
|align="right"|23
|-
|align="right"|3
||[[18 december]] [[1787]]
||[[New Jersey]]
|align="right"|38
|align="right"|0
|-
|align="right"|4
||[[2 januari]] [[1788]]
||[[Georgia]]
|align="right"|26
|align="right"|0
|-
|align="right"|5
||[[9 januari]] [[1788]]
||[[Connecticut]]
|align="right"|128
|align="right"|40
|-
|align="right"|6
||[[6 februari]] [[1788]]
||[[Massachusetts]]
|align="right"|187
|align="right"|168
|-
|align="right"|7
||[[28 april]] [[1788]]
||[[Maryland]]
|align="right"|63
|align="right"|11
|-
|align="right"|8
||[[23 maj]] [[1788]]
||[[South Carolina]]
|align="right"|149
|align="right"|73
|-
|align="right"|9
||[[21 juni]] [[1788]]
||[[New Hampshire]]
|align="right"|57
|align="right"|47
|-
|align="right"|10
||[[25 juni]] [[1788]]
||[[Virginia]]
|align="right"|89
|align="right"|79
|-
|align="right"|11
||[[26 juli]] [[1788]]
||[[New York (delstat)|New York]]
|align="right"|30
|align="right"|27
|-
|align="right"|12
||[[21 november]] [[1789]]
||[[North Carolina]]
|align="right"|194
|align="right"|77
|-
|align="right"|13
||[[29 maj]] [[1790]]
||[[Rhode Island]]
|align="right"|34
|align="right"|32
|}

Det anses att den ursprungliga grundlagens text bör bevaras som den är och inte förändras. När man vill göra ändringar, görs det istället i form av tillägg (''amendments'' som betyder ’tillägg’, ’ändringar’) i enlighet med den ursprungliga konstitutionens artikel V. För att föreslå ett tillägg krävs två tredjedelars majoritet, dels i senaten och dels i representanthuset. Två tredjedelar av delstaterna kan också föreslå författningsändringar genom att hemställa om en ändring som beslutas av ett nationalkonvent (''national convention''), vilket dock aldrig har inträffat hittills. För att ett förslag till tillägg ska träda i kraft krävs att tre fjärdedelar av delstaterna [[Ratificering|ratificerar]] förslaget. Varje tillägg kan ses som en ny artikel i konstitutionen.

För närvarande finns 27 tillägg till konstitutionen. Vissa tillägg går ut på att ändra tidigare tillägg, men endast ett tillägg, det 21:a från år 1933, har helt upphävt ett tidigare tillägg. I det fallet upphävdes det 18:e tillägget om alkoholförbud i hela USA, som infördes 1918.

Redan när grundlagen från början skrevs, tänkte man sig att man skulle ha med ett avsnitt med mänskliga och medborgerliga rättigheter, men något färdigt förslag hann inte bli klart innan grundlagen skulle ratificeras. I stället infördes de i form av grundlagens tio första tillägg 1791 (föreslagna 1789). Dessa tillägg, tillägg 1–10, kallas med en gemensam term för [[Bill of Rights (USA)|Bill of Rights]].

En artikel (den första) i förslaget till Bill of Rights, en artikel som inte ratificerades 1791, utgör idag det 27:e och hittills sista tillägget till konstitutionen. Det handlar om att löneersättningen för kongressledamöter (senatorer och representanthusledamöter) inte får ändras enligt konstitutionens artikel I, sektion 6 förrän efter ett val till [[USA:s representanthus|representanthuset]], som enligt den ursprungliga konstitutionen fortfarande sker vart annat år. Detta är till för att skydda kongressens oberoende som ett folkvalt organ och lönerna är till för att skydda kongressledamöterna från att ta emot mutor och dylikt.

=== Bill of Rights (Rättighetsförklaringen) 1789–1791 ===
{{Huvudartikel|Bill of Rights (USA)|l1=Bill of Rights}}

De tio första författningstilläggen antogs av USA:s kongress redan 1789 i ett samlat dokument som fick namnet ''Bill of Rights'', rättighetsförklaringen. Fokus ligger framför allt på de rättigheter som den enskilda individen har gentemot statsmakterna, och listan är en omarbetning av [[Virginias rättighetsförklaring]]. Tio av tolv föreslagna tillägg ratificerades av delstaterna under perioden 1789–1791.

* ''Första författningstillägget'' (1791) behandlar [[religionsfrihet]] (förbjuder kongressen att etablera en viss religion framför en annan genom lag och skyddar rätten att fritt utöva religion), [[yttrandefrihet]], [[Tryckfrihet|pressfrihet]], [[mötesfrihet]] och [[petition]]sfrihet (rätten att påtala missförhållanden och föreslå lagändringar för kongressen utan risk för repressalier).
* ''Andra tillägget'' (1791) förbjuder inskränkningar av delstaternas [[milis]]er och skyddar folkets rätt att äga och bära vapen.
* ''Tredje tillägget'' (1791) förbjuder [[inkvartering]] av soldater i privata hem mot ägarens vilja, utom begränsat i krigstid.
* ''Fjärde tillägget'' (1791) förbjuder [[Gripande|arrestering]] och [[husrannsakan]] annat än på skälig misstanke med särskilt beslut.
* ''Femte tillägget'' (1791) handlar om rättssäkerhet. Vid grövre brott krävs beslut av en [[åtalsjury]] för att väcka åtal. Anklagade behöver inte vittna mot sig själv (kan vägra uttala sig om anklagelser).
* ''Sjätte tillägget'' (1791) handlar också om rättssäkerhet. Anklagade ska få möta vittnen, ska få tid och rätt att skaffa egna vittnen och ska få ha advokat.
* ''Sjunde tillägget'' (1791) handlar också om rättssäkerhet. Anklagade ska i civilrättsliga fall ha rätt till att en [[jury]] dömer. Den anger också att ingen domstol kan riva upp en jurys beslut.
* ''Åttonde tillägget'' (1791) förbjuder orimliga böter eller [[Borgen (straffprocess)|borgenssummor]]. Dessutom förbjuds "grymma och ovanliga straff", så att bland annat kreativa metoder för dödsstraff förhindras.
* ''Nionde tillägget'' (1791) anger att om rättigheter inte uppräknas av konstitutionen, skall det inte tolkas som förvägrande av dem.
* ''Tionde tillägget'' (1791) formulerar självstyre med egna lagar för delstaterna och USA såsom en [[federation]] och utgör en grundformulering för lokal demokrati: ”Den makt som konstitutionen varken överlåter på de förenta staterna eller förbjuder [del]staterna, förbehålles [del]staterna eller folket.”

=== Senare tillägg ===
* ''Elfte tillägget'' (1795) handlar om att ingen delstat får stämmas i någon domstol av invånare i en annan delstat eller i en stat utanför USA.
* ''Tolfte tillägget'' (1804) reglerar [[Presidentval i USA|president- och vicepresidentvalen]]. Den ursprungliga konstitutionen innebar att flera presidentkandidater kunde få lika många röster, att det uppstod låsningar i elektorskollegiet och att presidentvalet behövde avgöras av Representanthuset i en särskild omröstning. Konstitutionen innebar också att presidenten och vicepresidenten kunde väljas från motstående politiska läger, och därför riskerade att motarbeta varandra. De nya, förenklade reglerna minskade riskerna för detta och tydliggjorde att vid lika röstetal i elektorskollegiet ska presidenten utses av Representanthuset medan vicepresidenten utses av Senaten.
* ''Trettonde tillägget'' (1865) upphäver [[Slaveri i USA|slaveriet]] efter [[amerikanska inbördeskriget]], men tillåter [[straffarbete]] för i domstol dömda fångar.
* ''Fjortonde tillägget'' (1868) omreglerar medborgarskapet, folkräkningen och fördelningen av ledamöter i representanthuset mellan delstaterna som reglerades i konstitutionens artikel I.
:Enligt artikel I skulle antalet ledamöter i [[representanthuset]] och skatter (ändrades 1913, se om 16:e tillägget nedan) fördelas proportionellt mot antalet ”fria personer, inklusive dem som är bundna till tjänst under ett visst antal år” (det sista gällde drängar och även för pigor efter 1920 i hela unionen) ”tre femtedelar av alla övriga personer” (slavar) samt ”exklusive obeskattade indianer”. Detta var en kompromiss för att ge sydstaterna något ökad representation genom att i folkräkningarna räkna med tre femtedelar av slavarna. Genom det 14:e tillägget ändrades fördelningen av representanthusledamöterna till att fördelas efter ”hela antalet personer” som bodde i respektive delstat (”exklusive obeskattade indianer”, som förvisso inte förekommer längre, eftersom alla invånare i landet anses betala [[moms]] eller [[inkomstskatt]]), men tilldelningen reduceras motsvarande antalet manliga invånare med amerikanskt medborgare som är över 21 år (med undantag av brottslingar och rebeller) vars rösträtt förvägras eller på annat sätt inskränks – före 1870 det var fortfarande möjligt för delstaterna att ha rasdiskriminerande vallagar, men de bestraffades för det.
:Genom tillägget garanteras vidare medborgarskap efter [[naturalisation]] eller födsel i unionen och förbjuder delstater och kongress att inskränka dessa medborgares fri- och rättigheter enligt konstitutionen vad gäller opartiska rättegångar etcetera. Vidare föreskrivs som tidigare att om en ledamots plats blir vakant i representanthuset, ska [[fyllnadsval]] utskrivas för denna plats av hemstatens guvernör (reglerades redan i artikel I).
:På grund av tilläggets stora spännvidd och löften om likhet inför lagen menar en del författningsexperter att tillägget skapade en ny konstitution.<ref>{{webbref|url=http://ratify.constitutioncenter.org/constitution/details_explanation.php?link=171&const=21_amd_14|titel=Interactive Constitution: Amendment XIV (Ratified July 9, 1868) – As explained in ''The Words We Live By''|författare=Linda Monk|utgivare=National Constitution Center|hämtdatum=12 januari 2010|arkivurl=http://webarchive.loc.gov/all/20150903002310/http://ratify.constitutioncenter.org/constitution/details_explanation.php?link=171&const=21_amd_14|arkivdatum=3 september 2015}}</ref>
:Del 2 i tillägget beskriver en ändrad tilldelning av platser i representanthuset. Del 3 förbjuder den som deltagit i uppror mot staten eller hjälpt krigsfiender, att bli kongressledamot eller annan statlig officiell position. Artikeln aktualiserades 2024 när [[Donald Trump]] kandiderade till presidentämbetet; hans motståndare anförde då Trumps roll i [[Stormningen av Kapitolium 2021]] som ett potentiell hinder för hans kandidatur.
:Del 4 beskriver att staten inte får besluta att dess skulder inte gäller. Del 5 beskriver att kongressen får driva igenom Fjortonde tillägget mot eventuella delstaters vilja.
* ''Femtonde tillägget'' (1870) föreskriver att ”Rätten för medborgare i Förenta Staterna att rösta skall ej förvägras eller inskränkas på grund av ras, hudfärg eller tidigare tjänstevillkor.” Ännu in på 1900-talet var stora delar av den färgade befolkningen i somliga delstater utestängda från rösträtten bland annat på grund av krav på läskunnighet (se också om 24:e tillägget nedan).
* ''[[16:e tillägget till USA:s konstitution|Sextonde tillägget]]'' (1913) föreskriver att kongressen (unionen) har rätt att besluta om [[inkomstskatt]] för alla medborgare. Tidigare hade unionen endast rätt jämlikt artikel I att samla in en andel av delstaternas skatter som svarade mot folkräkningarna vart tionde år (se också det fjortonde tillägget).
* ''Sjuttonde tillägget'' (1913) ändrade den tidigare ordningen att unionens senatorer skulle väljas av vardera delstats lagstiftande församling. Enligt tillägget ska varje delstats senatorer (två från varje delstat) istället väljas direkt av folket i respektive delstat. Vidare föreskrivs att [[fyllnadsval]] ska utfärdas av delstatens verkställande organ om en av dess platser i [[USA:s senat]] blir vakant och detta val ska hållas av folket (tidigare av delstaternas lagstiftande församling). Under tiden får delstatens verkställande makt efter delstatskongressens bemyndigande göra en tillfällig utnämning till dess senatorsvalet är avgjort.
* ''[[Artonde tillägget]]'' (1918) föreskrev alkoholförbud i hela USA.
* ''Nittonde tillägget'' (1920) föreskriver kvinnlig rösträtt: ”Rätten för medborgare i Förenta Staterna att rösta skall inte förvägras eller inskränkas med hänsyn till kön.”
* ''Tjugonde tillägget'' (1933) fastställer exakta datum för kongressens och presidentens [[mandatperiod]]er och denna bestämmelse gäller fortfarande. Valperioden för kongressens ledamöter ska enligt detta tillägg sluta vid middag (klockan 12) på ”den tredje dagen i januari” varefter efterträdarnas mandatperiod börjar om inte samma person har valts, då hans nya mandatperiod istället börjar. För presidentens mandatperiod föreskrivs istället att den slutar och börjar ”på middagen den tjugonde dagen i januari.” I tillägget regleras vidare om förfarandet om någon av kandidaterna dör före tillträdet etcetera och utgör i stort sett ett förtydligande av författningstillägget från 1804.
* ''[[Tjugoförsta tillägget]]'' (1933) upphävde alkoholförbudet i artonde tillägget.
* ''Tjugoandra tillägget'' (1951) förbjuder en sittande president att omväljas mer än en gång: ”ingen person får väljas till tjänsten som president mer än två gånger”. Detta hade varit [[Konstitutionell praxis|praxis]] före [[Franklin D. Roosevelt]], som lät sig omväljas mer än en gång (han omvaldes tre gånger). Vidare bestämdes att en vicepresident eller någon annan som tjänstgjort som unionens president i mer än två år inte får väljas till president mer än en gång.
* ''Tjugotredje tillägget'' (1961) föreskriver att [[District of Columbia]], det vill säga huvudstaden [[Washington D.C.|Washingtons]] invånare (utom förorterna som ingår i delstaterna [[Maryland]] och [[Virginia]]) får delta i presidentval likvärdigt med representationen för den minsta delstaten i unionen. Detta innebär att distriktet får sända tre [[elektor]]er (motsvarande två senatorer och en representanthusledamot) till det [[Elektorskollegiet i amerikanska presidentval|elektorskollegium]], som formellt väljer president och vicepresident. Tillägget upphävde en tidigare bestämmelse i sektion 8 i artikel I. Fortfarande gäller dock att distriktet inte har någon ledamot i unionens kongress.
* ''Tjugofjärde tillägget'' (1964) föreskriver att: ”Rätten för medborgare i Förenta Staterna att rösta i något [[primärval]], eller annat president- och vicepresidentval eller för senatorer och representanthusledamöter i kongressen skall inte förvägras eller inskränkas av Förenta Staterna eller av någon delstat med hänsyn till oförmåga att betala [[kapitationsskatt]] eller någon annan skatt.” Detta tillägg gjorde det lättare för många att få rösträtt, främst för den svarta minoriteten i [[Sydstaterna]].
* ''[[Tjugofemte tillägget till USA:s konstitution|Tjugofemte tillägget]]'' (1967) föreskriver och förtydligar regelverket för vad som ska hända när [[USA:s president|presidenten]] avgår eller är förhindrad att fullgöra sina åligganden på grund av frånvaro, sjukdom eller dylikt. Presidenten kan genom att meddela kongressens talmän göra [[USA:s vicepresident|vicepresidenten]] till tillförordnad president, tills presidenten meddelar att han eller hon återgår i tjänst. Om vicepresidenten och en majoritet av de ”främsta ämbetsmännen för de exekutiva departementen” (det vill säga det övriga [[ministär|kabinett]]et) beslutar att presidenten är oförmögen att utöva sitt ämbete blir vicepresidenten tillförordnad president efter att ha meddelat kongressens talmän. Om presidenten därefter skriftligen meddelar att ingen oförmåga föreligger, ska han återfå sina befogenheter, såvida inte vicepresidenten och en majoritet i kabinettet fortsätter hävda hans oförmåga och två tredjedelar av ledamöterna i kongressens bägge kamrar instämmer. Vidare föreskrivs att om en vicepresident saknas, till exempel när vicepresidenten har blivit president, ska en ny vicepresident utses av kongressens båda kamrar på förslag av presidenten. Tidigare saknades vicepresident när denne blivit president efter att företrädaren avlidit i ämbetet.
* ''Tjugosjätte tillägget'' (1971) sänkte rösträttsåldern: ”Rätten för medborgare i Förenta Staterna, som uppnått arton års ålder eller äldre, att rösta skall ej förvägras eller inskränkas av Förenta Staterna eller av någon delstat på grund av ålder.”
* ''Tjugosjunde tillägget'' (1992) påbjuder att förändringar av löneersättningen jämlikt konstitutionens artikel I sektion 6 för kongressledamöter (senatorer och representanter) inte träder i kraft förrän efter att ett val till representanthuset har hållits. Detta för att förhindra otillbörlig påverkan och för att skydda ledamöternas oberoende. Detta tillägg (med en något annorlunda formulering) antogs av kongressen år 1789 men ratificerades inte av tillräckligt många delstater när [[Bill of Rights (USA)|Bill of Rights]] ratificerades 1790. Det tog alltså 203 år att införa det.

== Kritik ==
Konstitutionens utformning har mött omfattande kritik från det att konstitutionskonventet formulerade och antog konstitutionen. De antagna konstitutionstilläggen visar de ändringsförslag som varit framgångsrika. Kritiken har också speglat sin specifika tid. På 1860-talet föreslogs ett konstitutionellt skydd för delstaternas samhällsinstitutioner, inklusive slaveri, i syfte att försöka förhindra ett fullskaligt inbördeskrig. Under 1920-talet föreslogs ett konstitutionellt skydd mot barnarbete. Båda dessa förslag bifölls av kongressen, men ratificerades aldrig av delstaterna. På 1970-talet föreslogs ett särskilt tillägg för att ge kvinnor samma rättigheter som män; förslaget bifölls av kongressen men ratificerades inte av tillräckligt många delstater i rätt tid.<ref name="AmendmentsNotRatified">{{webbref | url = http://www.house.gov/house/Amendnotrat.shtml | titel = Constitutional Amendments Not Ratified | hämtdatum = 5 januari 2022 | utgivare = United States House of Representatives | arkivurl = https://web.archive.org/web/20120702135703/http://www.house.gov/house/Amendnotrat.shtml | arkivdatum = 2 juli 2012 | språk = engelska }}</ref>

Medborgerliga rättigheter utgör annars ett grundtema. Konstitutionen definierade inte ursprungligen vem som var röstberättigad, vilket gjorde det möjligt för varje delstat att avgöra vem som var berättigad. I USA:s tidiga historia tillät de flesta delstater endast vita manliga vuxna fastighetsägare att rösta.<ref>{{Webbref|titel=U.S. Voting Rights|url=https://www.infoplease.com/history/us/us-voting-rights|verk=www.infoplease.com|hämtdatum=2023-01-03|språk=en}}</ref>

Enligt en studie från 2012 av David Law från [[Washington University in St. Louis|Washington University]] publicerad i ''New York University Law Review'' garanterar den amerikanska konstitutionen relativt få rättigheter jämfört med andra länders författningar och innehåller färre än hälften (26 av 60) av bestämmelserna i den genomsnittliga rättighetsförordningen.<ref>{{Webbref|titel=Declining influence of the United States Constitution|url=https://journalistsresource.org/economics/decline-influence-united-states-constitution/|verk=The Journalist's Resource|datum=2013-04-09|hämtdatum=2023-01-03|språk=en-US|förnamn=Margaret|efternamn=Weigel|förnamn2=The Journalist's Resource|efternamn2=April 9|efternamn3=2013}}</ref>

==Dokument och bilder ==

<gallery align="center" perrow="6">
Fil:Constitution of the United States, page 1.jpg |Första sidan av konstitutionen med artikel I.
Fil:Constitution of the United States, page 2.jpg |Andra sidan av konstitutionen med artikel I (forts.) och början av artikel II.
Fil:Constitution of the United States, page 3.jpg|Tredje sidan av konstitutionen med artiklarna II (forts.), III och IV (början).
Fil:Constitution of the United States, page 4.jpg |Fjärde sidan av konstitutionen med artiklarna IV (forts.), V, VI och VII och namnunderskrifter.
Fil:13th Amendment Pg1of1 AC.jpg |13:e tillägget.
[Fil:19th Amendment Pg1of1 AC.jpg |19:e tillägget.
Fil:26th Amendment Pg1of1 AC.jpg |26:e tillägget.

</gallery>

==Referenser==
=== Kommentarer ===
{{Anmärkningslista}}
=== Noter ===
<references/>

==Externa länkar==
*{{Commons|United States Constitution}}
*{{Wikisource|en:Constitution of the United States of America}}

'''National Archives'''
*[http://www.constitutioncenter.org/ National Constitution Center]
*[http://www.archives.gov/exhibits/charters/charters.html The National Archives Experience—Constitution of the United States]

'''Officiella amerikanska källor'''
*[http://www.loc.gov/rr/program/bib/ourdocs/Constitution.html Konstitutionen och relaterade resurser]: [[USA:s kongressbibliotek]]
*[http://www.gpoaccess.gov/constitution/index.html Analys och tolkning av USA:s konstitution]: kommenterad konstitution, med beskrivningar av viktiga fall (officiell publikation från [[USA:s senat]]){{Död länk|datum=2019-10}}

'''Icke-statliga webbplatser'''
*[http://www.usconstitution.net/const.html USA:s konstitution online]
*[http://uscon.mobi Mobilversion] av konstitutionen
*[https://web.archive.org/web/20080531072633/http://www.law.uchicago.edu/constitution Ljudläsning] av konstitutionen i [[MP3]]-format tillhandahållet av [[University of Chicago Law School]]
*[http://www.law.cornell.edu/anncon/ Kommenterad konstitution] från [[Congressional Research Service]] av [[USA:s kongressbibliotek]] (hyperlänkad version publicerad av [[Cornell University]])

[[Kategori:USA:s konstitution| ]]
[[Kategori:Politik i USA]]
[[Kategori:1787 i USA]]
[[Kategori:Politikåret 1787]]
[[Kategori:Federala statsmakten i USA]]

Skapat: 17 september 1787

Plats: National Archives Building, · Washington, D.C.

Författare: Konstitutionskonventet i Philadelphia

Undertecknare: 39 av konventets 55 ombud

Syfte: Konstitution för att ersätta Konfederationsartiklarna


text:
# Brevipalpus filifolia
Brevipalpus filifolia är en spindeldjursart som beskrevs av Baker, Tuttle och Abbatiello 1975. Brevipalpus filifolia ingår i släktet Brevipalpus och familjen Tenuipalpidae. Inga underarter finns listade.

title: Brevipalpus filifolia

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindeldjurs|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Brevipalpus filifolia''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv =
| ordo = [[Prostigmata]]
| familia_sv =
| familia = [[Tenuipalpidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Brevipalpus]]
| species_sv =
| species = '''Brevipalpus filifolia'''
| taxon = Brevipalpus filifolia
| taxon_authority = Baker, Tuttle & Abbatiello, 1975
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| superfamilia = [[Tetranychoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Brevipalpus filifolia'''''<ref name = "col330630"/> är en [[spindeldjur|spindeldjurs]]art som beskrevs av Baker, Tuttle och Abbatiello 1975. ''Brevipalpus filifolia'' ingår i [[släkte]]t ''[[Brevipalpus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Tenuipalpidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/brevipalpus+filifolia/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col330630">Baker, E.W., Tuttle, D.M. & Abbatiello, M.J. (1975) The false spider mites of northwestern and north central Mexico (Acarina: Tenuipalpidae)., Smithsonian Contributions to Zoology, 194, 1–22.</ref>
<ref name = "source">''Mites GSDs: TenuipalpidBase''. Mesa N.C., Ochoa R., Welbourn W.C., Evans G.A., Castilho R.C. & Moraes G.J. de, 2009-11-24</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om spindeldjur}}

[[Kategori:Spindeldjur]]
[[Kategori:Brevipalpus|filifolia]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Prostigmata

Överfamilj: Tetranychoidea

Familj: Tenuipalpidae

Släkte: Brevipalpus

Art: Brevipalpus filifolia

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Baker, Tuttle & Abbatiello, 1975


text:
# Actephila macrantha
Actephila macrantha är en emblikaväxtart som beskrevs av François Gagnepain. Actephila macrantha ingår i släktet Actephila och familjen emblikaväxter.
Artens utbredningsområde är Vietnam. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Actephila macrantha

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|emblikaväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Actephila macrantha''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Malpigiaordningen]]
| ordo = Malpighiales
| familia_sv = [[Emblikaväxter]]
| familia = Phyllanthaceae
| genus_sv =
| genus = [[Actephila]]
| species_sv =
| species = '''Actephila macrantha'''
| taxon = Actephila macrantha
| taxon_authority = [[François Gagnepain|Gagnep.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Actephila macrantha'''''<ref name = "C132"/> är en [[emblikaväxter|emblikaväxt]]art som beskrevs av [[François Gagnepain]]. ''Actephila macrantha'' ingår i [[släkte]]t ''[[Actephila]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[emblikaväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Vietnam]].<ref name = "COL"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9755647|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Gagnep., 1925 ''In: Bull. Soc. Bot. France 72: 459''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Emblikaväxter]]
[[Kategori:Actephila|macrantha]]

{{Robotskapad stub om emblikaväxter}}

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Ordning: Malpigiaordningen · Malpighiales

Familj: Emblikaväxter · Phyllanthaceae

Släkte: Actephila

Art: Actephila macrantha

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Actephila macrantha

Auktor: Gagnep.