text:
# Allokermes ferrisi
Allokermes ferrisi är en insektsart som beskrevs av Bullington och Kosztarab 1985. Allokermes ferrisi ingår i släktet Allokermes och familjen eksköldlöss. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Allokermes ferrisi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Allokermes ferrisi''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Eksköldlöss]]
| familia = Kermesidae
| genus_sv =
| genus = [[Allokermes]]
| species_sv =
| species = '''Allokermes ferrisi'''
| taxon = Allokermes ferrisi
| taxon_authority = Bullington & Kosztarab, 1985
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Coccoidea
| superfamilia_sv = [[Sköldlöss]]
| synonyms =
}}

'''''Allokermes ferrisi'''''<ref name = "col83641"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av Bullington och Kosztarab 1985. ''Allokermes ferrisi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Allokermes]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[eksköldlöss]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/allokermes+ferrisi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col83641">Bullington, S.W. & Kosztarab, M. (1985) Studies on the morphology and systematics of scale insects - No. 12.I. Revision of the family Kermesidae (Homoptera) in the Nearctic region based on adult and third instar females., Bulletin of the Virginia Polytechnic Institute and State University Agricultural Experiment Station</ref>
<ref name = "source">''ScaleNet: Systematic Database of the Scale Insects of the World''. Ben-Dov Y. & Miller D.R., 2004-12-05</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om eksköldlöss}}

[[Kategori:Eksköldlöss]]
[[Kategori:Allokermes|ferrisi]]

title: Systematik

Överfamilj: Sköldlöss · Coccoidea

Familj: Eksköldlöss · Kermesidae

Släkte: Allokermes

Art: Allokermes ferrisi

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Bullington & Kosztarab, 1985


text:
# Mark Breland
Mark Breland, född den 11 maj 1963 i Brooklyn, New York, är en amerikansk boxare som tog OS-guld i welterviktsboxning 1984 i Los Angeles. I finalen besegrade Breland Ahn Yong-Su från Sydkorea.

wikiname: svwiki

title: Mark Breland

in_language: sv

wikitext:
{{MedaljStart|MatthewsBreland (cropped).JPG|250px}}
{{MedaljSport|[[Boxning vid olympiska sommarspelen|Boxning]], herrar}}
{{MedaljOS}}
{{MedaljGuld|[[Olympiska sommarspelen 1984|Los Angeles 1984]]|[[weltervikt i boxning vid olympiska sommarspelen 1984|Boxning, weltervikt]]}}
{{MedaljSlut}}
'''Mark Breland''', född den [[11 maj]] [[1963]] i [[Brooklyn, New York]], är en [[USA i olympiska spelen|amerikansk]] boxare som tog OS-guld i [[Weltervikt i boxning vid olympiska sommarspelen 1984|welterviktsboxning 1984]] i [[Los Angeles]]. I finalen besegrade Breland [[Ahn Yong-Su]] från Sydkorea.

==Externa länkar==
*{{boxrec|id=449}}

{{Olympisk mästare boxning weltervikt}}

{{STANDARDSORTERING:Breland, Mark}}
[[Kategori:Amerikanska boxare]]
[[Kategori:Amerikanska olympiska guldmedaljörer]]
[[Kategori:Olympiska guldmedaljörer 1984]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 1984 från USA]]
[[Kategori:Tävlande i boxning vid olympiska sommarspelen 1984]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Födda 1963]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Idrottare från New York]]

title: Olympiska spel

Guld: Los Angeles 1984 · Boxning, weltervikt


text:
# Dead Eyes See No Future
Dead Eyes See No Future är en EP med Arch Enemy, utgiven den 2 november 2004 på Century Media. EP:n innehåller förutom titelspåret Dead Eyes See No Future flera tidigare utgivna låtar i live-versioner (Paris 2004), tre covers samt musikvideon till hiten We Will Rise.

## Låtlista
1. "Dead Eyes See No Future" - 4:17
2. "Burning Angel" - 4:46 (live i Paris 2004)
3. "We Will Rise" - 4:16 (live i Paris 2004)
4. "Heart of Darkness" - 4:52 (live i Paris 2004)
5. "Symphony of Destruction" - 4:03 (Megadeth-cover)
6. "Kill with Power" - 3:31 (Manowar-cover)
7. "Incarnated Solvent Abuse" - 4:35 (Carcass-cover)
8. "We Will Rise" (video)

## Banduppsättning
- Angela Gossow - sång
- Michael Amott - gitarr
- Christopher Amott - gitarr
- Sharlee D'Angelo - elbas
- Daniel Erlandsson - trummor

title: Dead Eyes See No Future

wikitext:
{{källor|datum=2020-12}}
{{Album infobox
| Namn        = Dead Eyes See No Future
| Typ         = [[EP]]
| Artist      = [[Arch Enemy]]
| Utgivning   = [[2 november]] [[Musikåret 2004|2004]]
| Inspelad    =
| Genre       = [[Melodisk death metal]]
| Längd       = 30:20
| Skivbolag   = [[Century Media Records|Century Media]]
| Producent   = [[Andy Sneap]]
| Förra album = ''[[Anthems of Rebellion]]''
 ([[2003]])
| Detta album = ''Dead Eyes See No Future''
 ([[2004]])
| Nästa album = ''[[Doomsday Machine]]''
 ([[2005]])
}}

'''Dead Eyes See No Future''' är en [[EP]] med [[Arch Enemy]], utgiven den [[2 november]] [[Musikåret 2004|2004]] på [[Century Media Records|Century Media]]. EP:n innehåller förutom titelspåret ''Dead Eyes See No Future'' flera tidigare utgivna låtar i live-versioner (Paris 2004), tre [[cover]]s samt musikvideon till hiten ''We Will Rise''.

==Låtlista==
# "Dead Eyes See No Future" - 4:17
# "Burning Angel" - 4:46 (live i Paris 2004)
# "We Will Rise" - 4:16 (live i Paris 2004)
# "Heart of Darkness" - 4:52 (live i Paris 2004)
# "Symphony of Destruction" - 4:03 ([[Megadeth]]-cover)
# "Kill with Power" - 3:31 ([[Manowar]]-cover)
# "Incarnated Solvent Abuse" - 4:35 ([[Carcass]]-cover)
# "We Will Rise" (video)

== Banduppsättning ==
*[[Angela Gossow]] - [[sång]]
*[[Michael Amott]] - [[gitarr]]
*[[Christopher Amott]] - gitarr
*[[Sharlee D'Angelo]] - [[elbas]]
*[[Daniel Erlandsson]] - [[trummor]]

{{Arch Enemy}}

[[Kategori:Album av Arch Enemy]]
[[Kategori:Album producerade av Andy Sneap]]
[[Kategori:Album utgivna på Century Media Records]]
[[Kategori:EP-skivor 2004]]
[[Kategori:Svenska EP-skivor]]

title: EP-skiva av Arch Enemy

Utgivning: 2 november 2004

Genre: Melodisk death metal

Skivbolag: Century Media

Producent: Andy Sneap

title: Arch Enemy-kronologi

Anthems of Rebellion · (2003): Dead Eyes See No Future · (2004) · Doomsday Machine · (2005)


text:
# Monhystera paramonovi
Monhystera paramonovi är en rundmaskart som beskrevs av Allgen 1929. Monhystera paramonovi ingår i släktet Monhystera och familjen Monhysteridae. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Monhystera paramonovi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|rundmask|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Monhystera paramonovi''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Rundmaskar]]
| phylum = Nematoda
| classis_sv =
| classis = [[Adenophorea]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Monhysterida]]
| familia_sv =
| familia = [[Monhysteridae]]
| genus_sv =
| genus = [[Monhystera]]
| species_sv =
| species = '''Monhystera paramonovi'''
| taxon = Monhystera paramonovi
| taxon_authority = Allgen, 1929
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Monhystera paramonovi'''''<ref name = "col3"/> är en [[rundmaskar|rundmask]]art som beskrevs av Allgen 1929. ''Monhystera paramonovi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Monhystera]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Monhysteridae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/><ref name = "dyn"/> Arten är [[fortplantning|reproducerande]] i [[Sverige]].<ref name = "dyn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/monhystera+paramonovi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "dyn">[https://www.dyntaxa.se/taxon/info/248010?changeRoot=True Dyntaxa Monhystera paramonovi]</ref>
<ref name = "col3"> (1996) , database, NODC Taxonomic Code</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Rundmaskar]]
[[Kategori:Monhystera|paramonovi]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Rundmaskar · Nematoda

Klass: Adenophorea

Ordning: Monhysterida

Familj: Monhysteridae

Släkte: Monhystera

Art: Monhystera paramonovi

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Allgen, 1929


text:
# Uvaria lancifolia
Uvaria lancifolia är en kirimojaväxtart som beskrevs av Elmer Drew Merrill. Uvaria lancifolia ingår i släktet Uvaria och familjen kirimojaväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Uvaria lancifolia

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kirimojaväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Uvaria lancifolia''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Magnoliaordningen]]
| ordo = Magnoliales
| familia_sv = [[Kirimojaväxter]]
| familia = Annonaceae
| genus_sv =
| genus = [[Uvaria]]
| species_sv =
| species = '''Uvaria lancifolia'''
| taxon = Uvaria lancifolia
| taxon_authority = [[Elmer Drew Merrill|Merr.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Uvaria lancifolia'''''<ref name = "C132"/> är en [[kirimojaväxter|kirimojaväxt]]art som beskrevs av [[Elmer Drew Merrill]]. ''Uvaria lancifolia'' ingår i [[släkte]]t ''[[Uvaria]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[kirimojaväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16319850|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Merrill, E. D., 1915-07Studies on Philippine Annonaceae, I. ''index 2006-09-20''</ref>
<ref name = "source">[http://herbarium.botanik.univie.ac.at/ AnnonBase: Annonaceae GSD]</ref>
</references>

[[Kategori:Kirimojaväxter]]
[[Kategori:Uvaria|lancifolia]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Magnoliaordningen · Magnoliales

Familj: Kirimojaväxter · Annonaceae

Släkte: Uvaria

Art: Uvaria lancifolia

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Uvaria lancifolia

Auktor: Merr.


text:
# János Kajdi
János Kajdi, född den 30 december 1939 i Szombathely, död 10 april 1992 i Budapest, var en ungersk boxare som tog OS-silver i welterviktsboxning 1972 i München. I finalen besegrades han av Emilio Correa från Kuba.

title: János Kajdi

wikitext:
{{MedaljStart|János Kajdi 1966.jpg|250px|}}
{{MedaljSport|[[Boxning vid olympiska sommarspelen|Boxning]], herrar}}
{{MedaljOS}}
{{MedaljSilver|[[Olympiska sommarspelen 1972|München 1972]]|[[weltervikt i boxning vid olympiska sommarspelen 1972|Boxning, weltervikt]]}}
{{MedaljSlut}}
'''János Kajdi''', född den [[30 december]] [[1939]] i [[Szombathely]], död [[10 april]] [[1992]] i [[Budapest]], var en [[Ungern i olympiska spelen|ungersk]] boxare som tog [[weltervikt i boxning vid olympiska sommarspelen 1972|OS-silver i welterviktsboxning 1972]] i [[München]]. I finalen besegrades han av [[Emilio Correa (boxare född 1953)|Emilio Correa]] från Kuba.

==Källor==
* Denna artikel är helt eller delvis översatt från [[:en:János Kajdi|motsvarande artikel på engelska wikipedia.]]
==Externa länkar==
* [http://www.databaseolympics.com/players/playerpage.htm?ilkid=KAJDIJÁN01 databaseOlympics]

{{STANDARDSORTERING:Kajdi, Janos}}
[[Kategori:Ungerska boxare]]
[[Kategori:Ungerska olympiska silvermedaljörer]]
[[Kategori:Olympiska silvermedaljörer 1972]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 1964 från Ungern]]
[[Kategori:Tävlande i boxning vid olympiska sommarspelen 1964]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 1968 från Ungern]]
[[Kategori:Tävlande i boxning vid olympiska sommarspelen 1968]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Ungern]]
[[Kategori:Tävlande i boxning vid olympiska sommarspelen 1972]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Födda 1939]]
[[Kategori:Avlidna 1992]]

title: Olympiska spel

Silver: München 1972 · Boxning, weltervikt


text:
# Lupinus sitgreavesii
Lupinus sitgreavesii är en ärtväxtart som beskrevs av Sereno Watson. Lupinus sitgreavesii ingår i släktet lupiner, och familjen ärtväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Lupinus sitgreavesii

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|ärtväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Lupinus sitgreavesii''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Ärtordningen]]
| ordo = Fabales
| familia_sv = [[Ärtväxter]]
| familia = Fabaceae
| genus_sv = [[Lupiner]]
| genus = Lupinus
| species_sv =
| species = '''Lupinus sitgreavesii'''
| taxon = Lupinus sitgreavesii
| taxon_authority = [[Sereno Watson|S.Watson]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Lupinus sitgreavii'' <small>[[Sereno Watson|S.Watson]]</small>
}}

'''''Lupinus sitgreavesii'''''<ref name = "COL"/> är en [[ärtväxter|ärtväxt]]art som beskrevs av [[Sereno Watson]]. ''Lupinus sitgreavesii'' ingår i [[släkte]]t [[Lupiner (växter)|lupiner]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[ärtväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/11477070|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name="source">[http://www.ildis.org ILDIS World Database of Legumes] {{Wayback|url=http://www.ildis.org/ |date=20140517100307 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Lupiner]]
[[Kategori:Lupinus|sitgreavesii]]

title: Systematik

Ordning: Ärtordningen · Fabales

Familj: Ärtväxter · Fabaceae

Släkte: Lupiner · Lupinus

Art: Lupinus sitgreavesii

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Lupinus sitgreavesii

title: Synonymer

Synonymer: Lupinus sitgreavii S.Watson


text:
# Sarmatia otisalis
Sarmatia otisalis är en fjärilsart som beskrevs av Walker 1858. Sarmatia otisalis ingår i släktet Sarmatia och familjen nattflyn. Inga underarter finns listade.

title: Sarmatia otisalis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Sarmatia otisalis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Nattflyn]]
| familia = Noctuidae
| genus_sv =
| genus = [[Sarmatia (djur)|Sarmatia]]
| species_sv =
| species = '''Sarmatia otisalis'''
| taxon = Sarmatia otisalis
| taxon_authority = [[Walker (auktor)|Walker]] 1858
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Sarmatia otisalis'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Walker (auktor)|Walker]] 1858. ''Sarmatia otisalis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Sarmatia (djur)|Sarmatia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nattflyn]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/sarmatia+otisalis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Nattflyn]]
[[Kategori:Sarmatia|otisalis]]

title: Systematik

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Nattflyn · Noctuidae

Släkte: Sarmatia

Art: Sarmatia otisalis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Walker 1858


text:
# François Chatillon
François Chatillon (François-Antoine-Joseph Rousseau), född 1729, död 1802, var en fransk skådespelare och sångare.
Han var sångmästare och direktör för kören vid svenska hovtruppen, Sällskapet Du Londel 1753-71. Han var sedan även anställd vid Gustav III:s Franska teater 1781-82. Han var 1778-88 körmästare vid Operan.
Gift 1775 med Marie-Thérèse Restier (död 1790), och 1791 med koristen Anna Maria Upgren Westberg (1760-1827).

title: François Chatillon

wikitext:
'''François Chatillon''' (''François-Antoine-Joseph Rousseau''), född 1729, död 1802, var en fransk skådespelare och sångare.

Han var sångmästare och direktör för [[kör]]en vid svenska hovtruppen, [[Sällskapet Du Londel]] 1753-71. Han var sedan även anställd vid [[Gustav III:s Franska teater]] 1781-82. Han var 1778-88 körmästare vid [[Operan]].

Gift 1775 med Marie-Thérèse Restier (död 1790), och 1791 med koristen Anna Maria Upgren Westberg (1760-1827).

==Källor==
* https://archive.is/20121224005143/http://www.cesar.org.uk/cesar2/people/people.php?fct=edit&person_UOID=342285
* Anteckningar om Stockholm Theatrar, Stockholm, 1865
* Fredrik August Dahlgren:  ''[http://books.google.se/books?id=lZsOAAAAYAAJ&pg=PA532&dq=lovisa+simson&as_brr=3#v=onepage&q=chatillon&f=false Förteckning öfver svenska skådespel uppförda på Stockholms theatrar 1737-1863 och Kongl. Theatrarnes personal 1773-1863. Med flera anteckningar  ]''

{{STANDARDSORTERING:Chatillon, Francois}}
[[Kategori:Födda 1729]]
[[Kategori:Teater i Sverige under 1700-talet]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Avlidna 1802]]
[[Kategori:Kormästare vid Kungliga Operan]]


text:
# Leptoiulus arelatus
Leptoiulus arelatus är en mångfotingart som beskrevs av H. Bigler 1919. Leptoiulus arelatus ingår i släktet Leptoiulus och familjen kejsardubbelfotingar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Leptoiulus arelatus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|mångfoting|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Leptoiulus arelatus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Dubbelfotingar]]
| classis = Diplopoda
| ordo_sv = [[Cylinderdubbelfotingar]]
| ordo = Julida
| familia_sv = [[Kejsardubbelfotingar]]
| familia = Julidae
| genus_sv =
| genus = [[Leptoiulus]]
| species_sv =
| species = '''Leptoiulus arelatus'''
| taxon = Leptoiulus arelatus
| taxon_authority = [[H. Bigler|Bigler]], 1919
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Myriapoda
| subphylum_sv = [[Mångfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Leptoiulus arelatus'''''<ref name = "col120522"/> är en [[mångfotingar|mångfoting]]art som beskrevs av [[H. Bigler]] 1919. ''Leptoiulus arelatus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Leptoiulus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[kejsardubbelfotingar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/leptoiulus+arelatus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col120522">Jeekel, Casimir Albrecht Willem (1971) Nomenclator generum et familiarum Diplopodorum: A list of the genus and family-group names in the Class Diplopoda from the 10th edition of Linnaeus, 1758, to the end of 1957, Monografieen van de Nederlandse Entomologische Vereniging, 5: 1-412: 1-412.</ref>
<ref name = "source">''SysMyr: Systematic Myriapod Database''. Spelda J., 2008-12-29</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om kejsardubbelfotingar}}

[[Kategori:Kejsardubbelfotingar]]
[[Kategori:Leptoiulus|arelatus]]

title: Systematik

Understam: Mångfotingar · Myriapoda

Klass: Dubbelfotingar · Diplopoda

Ordning: Cylinderdubbelfotingar · Julida

Familj: Kejsardubbelfotingar · Julidae

Släkte: Leptoiulus

Art: Leptoiulus arelatus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Bigler, 1919


text:
# Manzana de Dolores
Manzana de Dolores är en ort i Mexiko.   Den ligger i kommunen Ocampo och delstaten Michoacán de Ocampo, i den södra delen av landet, 130 km väster om huvudstaden Mexico City. Manzana de Dolores ligger 2 312 meter över havet och antalet invånare är 270.
Terrängen runt Manzana de Dolores är lite bergig, och sluttar västerut. Runt Manzana de Dolores är det ganska tätbefolkat, med 160 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Heróica Zitácuaro, 15,7 km söder om Manzana de Dolores. I omgivningarna runt Manzana de Dolores växer huvudsakligen savannskog.

title: Manzana de Dolores

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Mexiko|datum=2016-11}}
{{geobox
| 1                                 = Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = Manzana de Dolores
| native_name                       =
| other_name                        =
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             =
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Mexiko
| country_flag                      = true
| state                             = [[Michoacán de Ocampo]]
| state_type                        = Delstat
| region                            = [[Ocampo (kommun i Mexiko, Michoacán de Ocampo, lat 19,58, long -100,34)|Ocampo]]
| region_type                       = Kommun
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         = 2312
| lat_d                             = 19.5775
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = -100.35389
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 270
| population_date                   = 2014-04-11
| population_note                   = <ref name = "gn8868692"/>
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[Central Standard Time|CST]]
| utc_offset                        = -6
| timezone_DST                      = [[Central Daylight Time|CDT]]
| utc_offset_DST                    = -5
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Mexiko|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Mexiko
| map_locator                       = Mexiko
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| timezone_label                    = America/Mexico_City
}}

'''Manzana de Dolores''' är <!--P.PPL-->en [[ort]] i [[Mexiko]].<ref name = "gn8868692"/>   Den ligger i kommunen <!--ADM2-->[[Ocampo (kommun i Mexiko, Michoacán de Ocampo, lat 19,58, long -100,34)|Ocampo]] och delstaten <!--ADM1-->[[Michoacán de Ocampo]], i den södra delen av landet, {{formatnum:130}} km väster om huvudstaden [[Mexico City]]. Manzana de Dolores ligger {{formatnum:2312}} meter över havet<ref name = "gn8868692"/> och antalet invånare är <!--pop-->{{formatnum:270}}.<ref name = "gn8868692"/>

Terrängen runt Manzana de Dolores är lite bergig, och sluttar västerut.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 kilometers radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} Runt Manzana de Dolores är det ganska tätbefolkat, med {{formatnum:160}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Närmaste större samhälle är [[Heróica Zitácuaro]], {{formatnum:15.7}} km söder om Manzana de Dolores. I omgivningarna runt Manzana de Dolores växer huvudsakligen [[savannskog]].<ref name = "nasalandcover"/>
== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Referenser ==

<references>
<ref name = "gn8868692">[{{Geonameslänk|gnid=8868692|name=manzana%20de%20dolores}} Manzana de Dolores] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2014-04-11; databasdump nerladdad 2016-10-22</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>

</references>

[[Kategori:Orter i Michoacán]]

Land: Mexiko

Delstat: Michoacán de Ocampo

Kommun: Ocampo

Tidszon: CST (UTC-6)

- sommartid: CDT (UTC-5)


text:
# Juillac, Corrèze
Juillac är en kommun i departementet Corrèze i regionen Nouvelle-Aquitaine i de centrala delarna av Frankrike. Kommunen ligger  i kantonen Juillac som tillhör arrondissementet Brive-la-Gaillarde. År 2022 hade Juillac 1 147 invånare.

## Befolkningsutveckling
Antalet invånare i kommunen Juillac
Referens:INSEE

title: Juillac, Corrèze

wikitext:
{{Kommunfakta Frankrike
|namn                        = Juillac
|bild                        =
|bildtext                    =
|flagga                      =
|vapen                       =
|lat_g = 45 |lat_m = 19 |lat_s = | lat_NS = N
|long_g = 1 |long_m = 19 |long_s=  | long_EW = E
|region                      = [[Nouvelle-Aquitaine]]
|departement                 = [[File:Blason département fr Corrèze.svg|15px]] [[Corrèze]]
|arrondissement              = [[Brive-la-Gaillarde]]
|kanton                      = [[Juillac (kanton)|Juillac]]
|kommunalförbund             =
|höjd_medel                  =
|höjd_max                    =
|höjd_min                    =
|areal                       = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Area}}
|areal_not                   =
|folkmängd                   = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}
|folkmängd_datum             = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkningdatum}}
|folkmängd_not               =
|befolkningstäthet           = auto
|borgmästare                 =
|mandat                      =
|postnummer                  = 19350
|insee                       = 19094
|positionskarta              = Frankrike
|positionskartnamn           = {{Kartposition Frankrike|bild1}}
|karttext                    = Kommunens läge i regionen [[Nouvelle-Aquitaine]] i Frankrike
|karta                       =
|webbplats                   =
|fotnot                      =
|}}
{{Franska kommunkartor|19094}}

'''Juillac''' är en [[Frankrikes kommuner|kommun]] i [[Frankrikes departement|departementet]] [[Corrèze]] i regionen [[Nouvelle-Aquitaine]] i de centrala delarna av [[Frankrike]]. Kommunen ligger  i kantonen [[Juillac (kanton)|Juillac]] som tillhör [[arrondissement]]et [[Brive-la-Gaillarde]]. År {{Stat/Frankrike/Kommuner/BefolkningårWD}} hade Juillac {{formatnum:{{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}}} invånare.

== Befolkningsutveckling ==
'''''Antalet invånare i kommunen Juillac'''''

<timeline>
ImageSize  = width:350 height:200
PlotArea   = left:50 right:20 top:25 bottom:30
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = late
Colors =
  id:linegrey2 value:gray(0.9)
  id:linegrey value:gray(0.7)
  id:cobar value:rgb(0.2,0.7,0.8)
  id:cobar2 value:rgb(0.6,0.9,0.6)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:1600
ScaleMajor = unit:year increment:200 start:0 gridcolor:linegrey
PlotData =
  color:cobar width:19 align:left
  bar:1968 from:0 till:1452
  bar:1975 from:0 till:1268
  bar:1982 from:0 till:1215
  bar:1990 from:0 till:1108
  bar:1999 from:0 till:1088
  bar:2008 from:0 till:1182
PlotData=
  textcolor:black fontsize:S
  bar:1968 at: 1452 text: 1452 shift:(-14,5)
  bar:1975 at: 1268 text: 1268 shift:(-14,5)
  bar:1982 at: 1215 text: 1215 shift:(-14,5)
  bar:1990 at: 1108 text: 1108 shift:(-14,5)
  bar:1999 at: 1088 text: 1088 shift:(-14,5)
  bar:2008 at: 1182 text: 1182 shift:(-14,5)
</timeline>

<small>Referens:[[Institut National de la Statistique et des Études Économiques|INSEE]]<ref>[http://www.recensement.insee.fr/basesChiffresCles.action Chiffres clés - Évolution et structure de la population] {{Wayback|url=http://www.recensement.insee.fr/basesChiffresCles.action |date=20120705081112 }}</ref></small>

== Se även ==
* [[Lista över kommuner i departementet Corrèze]]

== Källor ==
<references/>

[[Kategori:Kommuner i Corrèze]]

Land: Frankrike

Region: Nouvelle-Aquitaine

Departement: Corrèze

Arrondissement: Brive-la-Gaillarde

Kanton: Juillac

Befolkningstäthet: 35 invånare/km²

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)


text:
# Limnoria chilensis
Limnoria chilensis är en kräftdjursart som beskrevs av Menzies1962. Limnoria chilensis ingår i släktet Limnoria och familjen borrgråsuggor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Limnoria chilensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Limnoria chilensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Storkräftor]]
| classis = Malacostraca
| ordo_sv = [[Gråsuggor och tånglöss]]
| ordo = Isopoda
| familia_sv = [[Borrgråsuggor]]
| familia = Limnoriidae
| genus_sv =
| genus = [[Limnoria]]
| species_sv =
| species = '''Limnoria chilensis'''
| taxon = Limnoria chilensis
| taxon_authority = [[Menzies (auktor)|Menzies]],1962
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| synonyms =
}}

'''''Limnoria chilensis'''''<ref name = "col899"/><ref name = "col165442"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som beskrevs av [[Menzies (auktor)|Menzies]]1962. ''Limnoria chilensis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Limnoria]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[borrgråsuggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/limnoria+chilensis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col899">Schotte, M., B.F. Kensley, and S. Shilling. (1995) nwards). World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington D.C., USA., </ref>
<ref name = "col165442">Menzies R.J. (1962) The zoogeography, ecology, and systematics of the Chilean marine isopods. Acta Universitatis Lundensis. Nova series = Lunds Universitets Arsskrift. Ny foljd, 57, 11, 162, </ref>
<ref name = "source">''WoRMS Isopoda: World List of Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans''. Schotte M., Boyko C. B, Bruce N. L., Poore G.C.B., Taiti S., Wilson G.D.F. (eds), 2010-10-05</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om borrgråsuggor}}

[[Kategori:Borrgråsuggor]]
[[Kategori:Limnoria|chilensis]]

title: Systematik

Understam: Kräftdjur · Crustacea

Klass: Storkräftor · Malacostraca

Ordning: Gråsuggor och tånglöss · Isopoda

Familj: Borrgråsuggor · Limnoriidae

Släkte: Limnoria

Art: Limnoria chilensis

title: Vetenskapligt namn


text:
# Cataractes de Shawinigan
Cataractes de Shawinigan är ett kanadensiskt proffsjuniorishockeylag som spelar i Ligue de hockey junior majeur du Québec (LHJMQ) sedan 1969. De hette först Bruins de Shawinigan och 1973 bytte man lagnamn till Dynamos de Shawinigan, det varade dock bara fem år innan man bestämde sig att byta till det nuvarande lagnamnet. De spelar sina hemmamatcher i Centre Gervais Auto, som har en publikkapacitet på 4 125 vid ishockeyarrangemang, i Shawinigan i Québec. Cataractes har vunnit två Trophée Jean Rougeau, som delas ut till det lag som vinner grundserien, för säsongerna 1984–1985 och 2000–2001 men de har dock inte lyckats bärga någon Coupe du Président, som delas ut till vinnaren av slutspelet.. Laget vann 2012 års  Memorial Cup, där de var värdlaget och spelade mot Edmonton Oil Kings (WHL), London Knights (OHL) och Saint John Sea Dogs (LHJMQ).
Cataractes har fostrat spelare som Anthony Beauvillier, Marc-André Bergeron, Michaël Bournival, Alexandre Burrows, Enrico Ciccone, Mario Gosselin, Patrick Lalime, Stéphan Lebeau, Zbyněk Michálek, Sergio Momesso, Jason Pominville, Stéphane Robidas, Dominic Roussel och Radim Vrbata som alla tillhör alternativt tillhörde olika medlemsorganisationer i den nordamerikanska proffsligan National Hockey League (NHL).

title: Cataractes de Shawinigan

wikitext:
{{LHJMQ-lag
|lagnamn = Cataractes de Shawinigan
|bakgrundsfärg = background:#FFFFFF;border-top:#003E7E 5px solid;border-bottom:#FDB827 5px solid;
|textfärg = #000000
|bild = Centre Bionest.jpg
|bildbredd = 265px
|bildtext = Hemmaarenan [[Centre Gervais Auto]].
|liga = [[Ligue de hockey junior majeur du Québec]]
|division = Conférence de l'Est
|grundad =
|historia = [[Bruins de Shawinigan]]
1969–1973
[[Dynamos de Shawinigan]]
1973–1978
'''Cataractes de Shawinigan'''
1978–
|stad = {{flaggbild|Kanada}} [[Shawinigan]], [[Québec]], [[Kanada]]
|arena = Centre Gervais Auto
|kapacitet = 4 125
|färger = [[Mörkblå]], [[Guld (färg)|guld]], [[grön]], [[vit]] och [[vinröd]]
{{färglåda|#003E7E}} {{färglåda|#FDB827}} {{färglåda|#005837}} {{färglåda|#FFFFFF}} {{färglåda|#6E273D}}
|ägare =
|ordförande = Roger Lavergne
|manager = Martin Mondou
|coach = Daniel Renaud
|kapten =
|partner =
|matcher = Jean-Philippe Paré (335)
|mål = [[Stéphan Lebeau]] (281)
|assists = [[Patrice Lefebvre]] (408)
|poäng = Patrice Lefebvre (595)
|pim = Stéphane Carrier (911)
|memorial = '''1''' (2012)
|coupe = '''2''' (1984–1985, 2000–2001)
|rougeau = '''2''' (1984–1985, 2000–2001)
|divisionsmästare = '''10''' (1982–1983, 1983–1984, 1984–1985, 1998–1999, 1999–2000, 2000–2001, 2001–2002, 2011–2012, 2015–2016, 2016–2017)
|webbplats = [http://cataractes.qc.ca/ Cataractes.qc.ca]
}}

'''Cataractes de Shawinigan''' är ett [[Kanada|kanadensiskt]] [[proffs]][[Junioridrott|junior]][[ishockey]]lag<ref>{{webbref|titel=NCAA College Hockey vs. CHL Major Junior|url=https://www.collegehockeyinc.com/ncaa-college-hockey-vs-chl-major-junior/|utgivare=CollegeHockeyInc.com|hämtdatum=2024-11-20|arkivdatum=2024-11-16|arkivurl=https://web.archive.org/web/20241116150939/https://www.collegehockeyinc.com/ncaa-college-hockey-vs-chl-major-junior/}}</ref> som spelar i [[Ligue de hockey junior majeur du Québec]] (LHJMQ) sedan 1969. De hette först ''Bruins de Shawinigan'' och 1973 bytte man lagnamn till ''Dynamos de Shawinigan'', det varade dock bara fem år innan man bestämde sig att byta till det nuvarande lagnamnet.<ref>{{webbref|titel=Historique|url=http://cataractes.qc.ca/histoire|språk=[[québecfranska]]|utgivare=Cataractes.qc.ca|hämtdatum=2017-07-09|arkivurl=https://web.archive.org/web/20170914121823/http://cataractes.qc.ca/histoire|arkivdatum=2017-09-14}}</ref> De spelar sina hemmamatcher i [[Centre Gervais Auto]], som har en publikkapacitet på 4 125 vid ishockeyarrangemang<ref>{{webbref|titel=Centre Gervais Auto|url=https://www.billets.ca/centre-gervais-auto/|språk=québecfranska|utgivare=Billets.ca}}</ref>, i [[Shawinigan]] i [[Québec]].<ref>{{webbref|titel=L'aréna des Cataractes devient le Centre Gervais Auto|url=http://ici.radio-canada.ca/nouvelle/631422/centre-gervais-auto|språk=québecfranska|utgivare=[[Canadian Broadcasting Corporation|Radio-Canada]].ca}}</ref> Cataractes har vunnit två [[Trophée Jean Rougeau]], som delas ut till det lag som vinner grundserien, för säsongerna 1984–1985 och 2000–2001<ref>{{webbref|titel=Trophée Jean Rougeau|url=http://www.explorare.net/dictionnaire/troph%C3%A9es/trophee-jean-rougeau|språk=québecfranska|utgivare=Explorare.net|hämtdatum=2017-07-10|arkivurl=https://web.archive.org/web/20180629132348/http://www.explorare.net/dictionnaire/troph%C3%A9es/trophee-jean-rougeau|arkivdatum=2018-06-29}}</ref> men de har dock inte lyckats bärga någon [[Coupe du Président]], som delas ut till vinnaren av slutspelet.<ref>{{webbref|titel=Les Champions des séries de la LHJMQ|url=http://chlcluster.leaguestat.com/download.php?file_path=img/pictures/coupedupresident_plusfois_champions_apSeries2015_20150520.pdf&client_code=lhjmq|språk=québecfranska, engelska|format=PDF|utgivare=LHJMQ.qc.ca}}</ref>. Laget vann 2012 års  [[Memorial Cup]], där de var värdlaget och spelade mot [[Edmonton Oil Kings (2007–)|Edmonton Oil Kings]] ([[Western Hockey League|WHL]]), [[London Knights]] ([[Ontario Hockey League|OHL]]) och [[Saint John Sea Dogs]] (LHJMQ).<ref>{{webbref|titel=Champions, Coupe Memorial 2012|url=http://cataractes.qc.ca/champions-coupe-memorial-2012/|språk=québecfranska|utgivare=Cataractes.qc.ca|hämtdatum=2017-07-09|arkivurl=https://web.archive.org/web/20180414010425/http://cataractes.qc.ca/champions-coupe-memorial-2012/|arkivdatum=2018-04-14}}</ref>

Cataractes har fostrat spelare som [[Anthony Beauvillier]], [[Marc-André Bergeron]], [[Michaël Bournival]], [[Alexandre Burrows]], [[Enrico Ciccone]], [[Mario Gosselin]], [[Patrick Lalime]], [[Stéphan Lebeau]], [[Zbyněk Michálek]], [[Sergio Momesso]], [[Jason Pominville]], [[Stéphane Robidas]], [[Dominic Roussel]] och [[Radim Vrbata]] som alla tillhör alternativt tillhörde olika medlemsorganisationer i den [[nordamerika]]nska proffsligan [[National Hockey League]] (NHL).

==Referenser==
<references/>

==Externa länkar==
*[http://cataractes.qc.ca/ Officiell webbplats]

{{LHJMQ}}

[[Kategori:LHJMQ-lag]]
[[Kategori:Ishockeyklubbar i Québec]]
[[Kategori:Sportklubbar bildade 1969]]
[[Kategori:Shawinigan]]

title: Organisation

Ordförande: Roger Lavergne

General manager: Martin Mondou

Tränare: Daniel Renaud

title: Statistik

Flest matcher: Jean-Philippe Paré (335)

Flest mål: Stéphan Lebeau (281)

Flest assists: Patrice Lefebvre (408)

Flest poäng: Patrice Lefebvre (595)

Flest utv.min.: Stéphane Carrier (911)

title: Utmärkelser

title: Övrigt


text:
# Hogland
För andra betydelser, se Hogland (olika betydelser).
Hogland (tidigare även Högland; finska: Suursaari; estniska: Suursaar; tyska: Hochland; ryska: Гогланд, Gogland) är en rysk ö i centrala Finska viken. Ön tillhörde Kymmene härad i Viborgs län i Finland före andra världskriget, och intill 1809 Sverige.
Hogland ligger på 27° ostlig längd, mellan 60° 00' 39" N och 60° 06' 18" N, cirka 40 km söder om det finländska fastlandet och 55 km norr om Estland. Ön hör till det ryska länet Leningrad oblast och ingår i distriktet Kingiseppskij. Hogland är cirka 11 km lång och 1,5 – 3 km bred (den är smalast i norra änden). Ön består mest av kala klippor och gles barrskog. Landytan uppgår till ungefär 21 km² och cirka 14 hektar vatten som är fördelat på fyra sjöar. De fyra pucklarna, Pohjoiskorkia (På svenska ungefär "Nordhöjden"), 113 m, Mäkiinpäällys ("Uppe på backen"), 126 m, Haukkavuori ("Hökberget"), 142 m och Lounatkorkia ("Sydvästhöjden"), 176 m syns långt ut till havs.
På Mäkiinpäällys finns de två ryska triangelpunkterna, "Mäki-päälys", 60° 04' 27" N, 26° 58' 11" E och "Hogland, Z", 60° 05' 07" N, 26° 57' 40" E, som fungerar som knutpunkter mellan den norra och södra triangelkedjan som tillsammans bildar världsarvet Struves meridianbåge.

## Natur
Ön består mest av urberg som är överväxt med ett glest bestånd av martallar. På lägre nivåer finns barrskog av taigatyp. Utöver barrskogen finns några lövträd på mer låglänta områden, främst rönn, klibbal och sälg, men också en del björk och några enstaka exemplar av hägg, asp och ask i den södra änden av ön. En del växter är så kallade "skeppsbrutna" och skulle egentligen höra till en annan växtzon, men har blivit kvar då klimatet förändrats. Som exempel kan nämnas odört (Conium maculata). Landdäggdjuren har enbart representerats av smågnagare och fladdermöss under överskådlig tid. Sannolikt har det även tidigare förekommit både räv och hare, då dessa lätt rörde sig över isarna som under svåra vintrar kunde lägga sig ända till den finländska kusten. I och med att vintersjöfarten tilltog på 1900-talet har dock dessa vandringar försvårats. Sjöfågel finns i rikliga mängder kring ön, och av några lokala ortnamn att döma har flera större rovfågelarter tidigare förekommit på ön. På de låga holmarna som finns i närheten har det funnits stora mängder med gråsäl och vikare.
Berggrunden i öster och de högre kullarna består av kvartsporfyr och berggrunden i väster av gnejs och skiffer. I det övriga berget går breda, ljusare stråk av granit. I dalarna mellan kullarna finns morän och åtskilliga så kallade djävulsåkrar, det vill säga stora områden med bara sten. Det finns några sandstränder på den östra sidan av ön.
Ända sedan början av 1990-talet har det funnit planer hos förvaltningen i Leningradregionen att de forna finländska utöarna Tyterskären och Seitskär och en del mindre öar ska ingå i ett naturreservat som kallas Ingermanlandskij zapovednik. Dessa planer har dock inte förverkligats - kanske av ekonomiska och militärstrategiska orsaker. Olyckligtvis är inte Lövskär, som många menar också hyser stora naturvärden i området, inlemmad i det planerade naturreservatet, och Hogland förekommer bara tidvis i diskussionen.

## Historia

### Förhistoria
Hoglands klippor reser sig så högt att de måste ha stuckit upp ur den Baltiska issjön redan då den sista inlandsisen i området drog sig tillbaka för cirka 10 000 år sedan. De högst belägna forna strandvallarna finns på 86 meters höjd över den nuvarande havsytan. Det finns mycket få egentliga fornminnen. Två eller tre stenrösen anses vara bronsåldersgravar och en antydning till en hällristning finns vid Kumpelkallio. Omgivningens rika fiskevatten och sälgrund har med säkerhet utnyttjats av tillfälliga besökare sedan forntiden och några mindre grottor kring Haukkavuori kan ha hyst dessa tidiga besökare. Detta återstår dock ännu att bekräfta med arkeologiska undersökningar. En del av stenhögarna längs stränderna kan tolkas som rester av tidiga fångsthägn.

### Historisk tid
De tidigaste skriftliga källorna gällande fast bosättning uppträder på 1400-talet då Hoglands fiskare redovisade skatt till Viborgs församling. Från 1600-talet finns ett fåtal mantalslängder där det framgår att några hundra personer varit fast bosatta på ön och att de alla var finskspråkiga. Etymologer anser att dialekten som talades på ön på 1800-talet tyder på att befolkningen härstammade från området kring Veckelax på det finländska fastlandet. Ön lydde först som "utö" under Viborg, men år 1838 blev Hogland, tillsammans med ön Tyterskär, som ligger knappa 20 km åt syd-sydost, en egen församling. Denna räknade då totalt ungefär ett tusental själar. 1899 blev både Tyterskär och Hogland separata församlingar. Folkmängden på Hogland hölls fram till evakueringen tämligen konstant omkring 800.
Den tyske diplomaten och författaren Adam Olearius blev strandsatt på Hogland efter ett skeppsbrott i november 1635. Han skrev därefter ett poem som dryper av förfäran över denna kalla, mörka och stormiga ö och dess invånare som levde i yttersta fattigdom.
Öborna har alltid fört en tämligen isolerad tillvaro, utom då och då, när historiens vingslag har nuddat vid ön. Under det svensk-ryska kriget år 1788 stod vattnet mellan ön och det finländska fastlandet som skådeplats för ett större sjöslag, som kallas slaget vid Hogland. En flotta på 15 svenska fartyg var den 17 juli 1788 på väg för att anfalla Sankt Petersburg men mötte en eskader på 17 fartyg från ryska flottan vid Hogland. Efter en hel dag av utväxling av kanoneld hade enligt tillgängliga källor inga fartyg sänkts, men vardera sidan hade lyckats uppbringa ett av den andra sidans fartyg. Bägge parter proklamerade att de hade vunnit slaget. Anfallet österut omintetgjordes dock för den gången.
Även om inget fartyg sjönk uppstod det ändå åtskilligt med vrakgods. Öborna drog nytta av detta och fick genom insamling av vrakgods tillskott till sin magra utkomst. Vrakgods var en påtaglig tillgång även om det inte i historisk tid finns belägg för att de med avsikt skulle ha lurat fartyg på grund.
År 1899 sändes från Hogland vad som anses vara den tredje officiella trådlösa radioöverföringen i världen, när den ryske fysikern Aleksandr Popov sände en signal som mottogs på flottbasen Kronstadt, 160 km därifrån. Tidpunkten och detaljerna i denna händelse varierar dock något i olika källor.

### Världskrigen
Den svenska kronan gjorde först anspråk på ön och den förblev en del av kungadömet fram till 1721. Ryska trupper hade erövrat ön under den stora ofreden och ön tillföll Ryssland efter freden i Nystad 1721. 1811, ett år efter att den östra rikshalvan separerats från det svenska riket och införlivats med Ryssland, överfördes ön åter till Viborgs län i storfurstendömet Finland. Finland utropade sin självständighet år 1917 och vid freden i Dorpat 1920 ingicks ett fredsfördrag mellan Finland och Sovjetryssland. Här fastställdes det nya Finlands gränser och länderna kom överens att Hogland skulle höra till Finland, med reservation att ön demilitariserades.
När det andra världskriget hotande började torna upp sig i fjärran år 1938 sände Sovjetunionen flera noter till Finland, där de bland annat krävde att få tillgång till Hogland. I oktober 1939, då vinterkriget var omedelbart överhängande, evakuerades hela befolkningen mer eller mindre hals över huvud. Bland annat kom inte ett enda exemplar av öns speciella stora lurviga hundras, som framavlats särskilt för sälfångst, med till fastlandet.
Den 1 december 1939 anföll sovjetiskt flyg ön och den lilla vaktstyrka på några tiotal man som fanns kvar fann det för gott att följa invånarnas exempel. Samma kväll landsteg sovjetiska trupper och under ett massivt bombardemang och kanoneld från den sovjetiska östersjöflottans enheter intogs den tomma ön den 3 december 1939. Vid moskvafreden 1940 kom Hogland att tillhöra Sovjetunionen. De sovjetiska trupperna drog sig dock tillbaka av någon anledning i december 1941 och finska styrkor tog då tillfället i akt och återtog ön. Under några månader hölls de kvar men när ett par hundra man sovjetiska soldater anföll ön i januari tvingades de finska styrkorna att retirera.
Den största gruppen offer kom tragiskt nog att bli de sex fiskare som hade återvänt till sina hem i Suurkylä. Därefter följde en tid då sovjetiska flottenheter använde Hogland som bas och ställde till med stort förtret längs den finländska kusten. I februari 1942 beslöt den finska krigsledningen att de skulle återerövra ön med en betryggande styrka. Den finländska styrkan marscherade över isen i mars och med hjälp av understöd från flera artillerikompanier etablerade den sig efter två dagars strider på ön som nu kom att hållas fram tills krigsslutet. Under dessa år miste Hogland sin jungfruliga karaktär då kanonlavetter göts i strandklipporna och bergrum sprängdes för förråds- och skyddsutrymmen - det var inte längre tal om någon demilitarisering.
Hogland skulle ytterligare en gång tvingas stå som slagfält innan världsbranden var över; efter vapenstilleståndet mellan Finland och Sovjetunionen i september 1944 bestämde sig den tyska styrkan i Reval (numera Tallinn) att verkställa en tidigare uppgjord "plan B", med kodnamnet Tanne Ost. Den innebar bland annat att Hogland skulle besättas. På morgonnatten den 15 september 1944 uppenbarade sig en tysk styrka med ett tiotal fartyg vid Suurkylä. En diskussion torde ha utspelat sig mellan den finska och den tyska befälhavaren, där den tyska hoppades på ett fredligt övertagande. Då den finska inte gick med på det, utbröt en skottväxling som sent samma kväll slutade med att den tyska styrkan gav sig efter att ha förlorat många fartyg och hundratals män i drunknade och stupade. 1 231 tyska krigsfångar från slaget överlämnades enligt fredsfördraget efter fredsslutet i Paris till Sovjet för vidarebefordran till läger i Sibirien. Endast ett fåtal torde ha lyckats återvända hem från dessa läger. I freden tvingades Finland också slutligen avstå från Hogland.

### Modern tid
Sedan andra världskriget har Hogland varit förbjudet område för utlänningar. Besökare på ön har omvittnat att den mesta bebyggelsen är förfallen och att det endast bor ett tiotal personer på ön: fyrvaktare, meteorologer och gränsbevakare. Det gamla kasinot från 1930-talet står kvar men är förfallet och har tidigare använts som barndaghem, vilket kan tyda på att befolkningen tidigare varit större.
Inför det finska presidentvalet 1994 hävdade socialdemokraten Kalevi Sorsa att Ryssland borde återlämna Hogland, Tyterskär och Lövskär.. Olika rederier har visat intresse för att göra Hogland till en mellanhamn för kryssningsfartyg mellan Finland och Estland för att på så vis kunna erbjuda taxfree-varor. Under augusti 2019 rapporterades att Ryssland byggt en ny militärbas på ön. Den innehåller flera helikopterplattor och tankstation för helikoptrar.

## Bebyggelse
På Hogland fanns två byar, Suurkylä ("Storbyn") och Kiiskinkylä ("Gersbyn"), fast skillnaden i storlek var obetydlig. (1939 noterades 78 hus i Suurkylä och 62 i Kiiskinkylä.) Suurkylä hade dock en något bättre hamn som även skyddades av en vågbrytare sedan år 1900. Denna by kom därför mera i kontakt med yttervärlden. I Suurkylä bodde länsmannen och prästen (i en prästgård uppförd 1841 för den förste egna kyrkoherden Carl Hellén). Husen stod tätt och var mycket anspråkslösa, dels beroende på de blygsamma resurserna, dels på grund av bristen på trä. Största delen av öns skog hade förstörts i en kraftig storm 1824 och öborna var därför tvungna att förlita sig antingen till drivved eller till timmer som hämtades från fastlandet.
Kyrkan byggdes år 1768 i stock, med en skild klockstapel. Enligt sägen (och att döma av namnet Kappelniemi ("kapelludden") och en gammal stenfot på udden bredvid byn) hade det länge innan detta funnits en tidigare kyrka. 1892 revs klockstapeln som hade hunnit bli ganska skranglig och en ny uppfördes efter ritningar av arkitekten Vilho Penttilä, som var född på ön. En lanthandel öppnades år 1859 och folkskolor byggdes 1885 både i Suurkylä och 1892 i Kiiskinkylä. (Innan dess hade skolgång skötts med så kallade husförhör.) Vardera skolan hade mellan 30 och 50 elever, varierande från år till år.
Affären upphörde 1891, förmodligen på grund av innehavarens (Eerik Tommola) höga ålder. Andelshandel (kooperativ) grundades i Suurkylä 1906 och denna hade bodar i båda byarna fram tills att Kiiskinkylä fick sin egen andelshandel år 1917. Transporter mellan byarna skedde mest sjövägen och på hela ön fanns bara en eller två hästar och tidvis inga alls. Efter mycket diskuterande byggdes ändå en enkel grusväg de 5,8 km mellan byarna 1934. Troligen var aldrig några bilar registrerade på ön, men källorna antyder att där skulle ha funnits någon enstaka i slutet av den finländska tiden.

### Fyrar
I dåligt väder utgjorde de klippiga kusterna och grunden omkring ön stora faror för sjöfarare. Tidigt på 1700-talet noteras det att öborna brukade tända signaleldar på de höga bergen, troligtvis kombinerat med något slag av båk. År 1807 byggdes en ljusanordning på den nordligaste udden, Pohjoisrivi. Det var en oljelanterna på en tre meter hög stenfot. År 1861 förbättrades den något och fick en bättre lanterna som syntes elva nm. 1824 fick fyren sällskap av en liten rund byggnad som innehöll en mistsignal i form av en klocka. Den blev med tiden öns mest fotograferade objekt och förekom närmast som ett varumärke på vykort och liknande. Mistsignalklockan från Pohjoisrivi räddades vid krigsutbrottet till fastlandet och ringer numera som minnesmässa i kapellet vid flottbasen i Obbnäs. År 1922 flyttades lanternan till Porkala fyr som byggdes på Kallbådan och Pohjoisrivi fick en ny automatisk AGA-fyr som drevs med acetylengas. Uppe på berget bredvid, Pohjoiskorkia, byggdes samtidigt år 1807 en liknande fyr som först använde linolja och senare den billigare rovoljan. Fyrmästarbostäderna och lotsstugan bredvid torde också ha uppförts ungefär vid samma tidpunkt.
De båda fyrarna på Hoglands norra udde hade som mest hela åtta anställda, som tillsammans med sina familjer bildade ett litet samhälle för sig. Ljusanordningen moderniserades 1868 och den befintliga ljuskällan som var placerad 117 m över havsytan syntes på ett avstånd av 28 nm vid god sikt, vilket vill säga att den syntes både från Finland och Estland. Efter det andra världskriget byggde sovjetmyndigheterna ett 23 m högt torn i metall på Pohjoiskorkia. Det är målat i rött och vitt och ljuskällan på 132 m höjd syns 26 nm. Samtidigt som vågbrytaren byggdes för att förbättra hamnen i Suurkylä försågs den med en angöringsfyr i änden. Det finns fotografier där den är täckt av ett metertjockt islager.
På sydudden, Lounatrivi, byggdes den första fyren år 1861. Den var byggd i trä och visade ett rött varningsljus. 1906 byggdes ett nytt torn i tegel som var 22 m högt och det försågs med elektrisk ljusbågslampa. I en av byggnaderna som växte upp omkring fanns en generator som drevs av en kultändare (råoljemotor) och i ett annat fanns en ångdriven mistlur. Efter några år fick någon byråkrat syn på de hisnande oljeräkningarna, som var mångdubbelt högre än vad som skulle ha varit fallet om ljuset hade eldats direkt med olja, och år 1918 försågs den därför med Forselles fotogenlampa. Fyren är i dag åter eldriven och visar ett vitt ljus som syns tio nautiska mil.

## Näringar
På Hogland finns nästan ingen åkermark, så praktiskt taget allting måste tas endera från havet eller från fastlandet. Kring byarna fanns tillräckligt med ängsmark för att de flesta hushållen skulle kunna hålla sig med 1-2 kor. Till och med hönsen var fåtaliga. Sedan urminnes tider hade hoglänningarna livnärt sig på fiske och säljakt samt något vrakgods då och då. Fisket skedde ännu in på 1900-talet mest med not, då båtarna var små och havet stort, men småningom skaffade öborna större båtar, först segeljakter och sedan motorbåtar. Statistik från 1934 visar att det fanns cirka 100 båtar i de bägge byarna, av vilka 47 stycken var försedda med motor. Senare fiskade invånarna med drivgarn.
Eftersom öborna var duktiga sjömän fick de lätt anställning ombord på handelsfartyg och som lotsar, och de bedrev även en del blygsam lastsjöfart på egen köl mellan Finland och Estland. Av hävd betalades skatten i långa tider med sältran och saltströmming. Kontanta medel erhölls bland annat genom försäljning av öns välkända sälskinnshandskar. Kullersten för gatubygge var också en god exportartikel. Blygsamma mängder av porfyr såldes också till bildhuggare och som byggnadssten. I övrigt levde samhället mest på naturahushållning.

### Turism
Ett nytt näringsfång uppstod då välbärgade fastlandsbor började söka sig till Hogland för att tillbringa sin fritid. Inledningsvis, i slutet av 1800-talet, kom enstaka familjer som bodde på hyra hos öborna. Några driftiga öbor öppnade kaféer och år 1925 grundade de ett kooperativt andelslag som organiserade övernattningsställena. Kontoret fanns nere vid hamnen. Även Finlands Turistförening såg Hoglands potential och grundade en restaurang i Suurkylä år 1921. Regelbunden båtförbindelse från fastlandet startades 1914 och fartyg avgick två gånger i veckan. Under det första världskriget låg trafiken nere, men från 1920 pilade redan flera ångbåtar efter tidtabell från Kotka, Viborg och Helsingfors. 1927 insatte finska Sjöfartsstyrelsen multifunktionsfartyget S/S Suursaari på 320 t för passagerartransport, men även för att ombesörja postgång och varutransport. Fartyget var isförstärkt och hade möjlighet att bogsera fiskebåtar som hamnat i trångmål. S/S Suursaari fullföljde sitt uppdrag ända tills ön evakuerades. Vid Kappelniemi fanns en fin sandstrand där man hade uppfört badhytter för gästerna. En restaurang med ett kasino byggdes där 1926, men den brann ned 1930. År 1937 byggdes en ny kasino-dansrestaurang i två våningar som hade plats för 350 gäster och den blev mycket populär, både bland fritidsseglare som kom till ön med egen båt och bland sommargästerna.
Den gryende turistnäringen fick dock ett abrupt slut vid krigets utbrott år 1939. Kyrkan förstördes redan under krigshandlingarna, och efter kriget revs de gamla byggnaderna och ersattes med betonghus i vilka öns nya invånare flyttade in. Man kan se på fotografier att något enstaka, ursprungligt hus ännu står kvar i Kiiskinkylä. I Suurkylä finns utöver ruinen av kasinot ett hus som möjligen härstammar från tiden före kriget, och några sinsemellan likartade byggnader har uppförts för att logera den lilla vaktstyrkan. En av dem fungerar nu tidvis som hotell. På en webbplats utannonseras utflykter till ön, men eftersom den ännu är militärt skyddsområde så är utlänningar i allmänhet inte välkomna.

title: Hogland

wikitext:
{{olika betydelser}}
{{Geobox|Island

| name                  = Hogland
| native_name           = Гогланд
| other_name            = Finska: ''Suursaari''
| category              = Ö

| etymology             =
| nickname              =

| image                 = Hogland.png
| image_caption         = Karta över Hogland. Höjdkurvorna visar [[topografi]]n med 30 meters mellanrum.

| country               = Ryssland
| country_flag          = true
| state                 = [[Severo-Zapadnyj]] | state_type = [[Rysslands federala distrikt|Federalt distrikt]]
| region                =
| district              = [[Leningrad oblast]] | district_type = [[Rysslands oblast|Oblast]]
| municipality          =

| parent                =
| range                 = | range_type = Arkipelag
| border                =
| part                  =
| city                  =
| capital               =
| landmark              =
| river                 =

| location              =
| lat_d                 = 60 | lat_m =3 | lat_s = | lat_NS =N
| long_d                = 26 | long_m =59 | long_s = | long_EW =E
| highest               =
| highest_location      = | highest_region = | highest_country =
| highest_elevation     =
| highest_lat_d         = | highest_lat_m = | highest_lat_s = | highest_lat_NS =
| highest_long_d        = | highest_long_m = | highest_long_s = | highest_long_EW =

| length                = | length_orientation =
| width                 = | width_orientation =
| height                = 173
| area                  =

| population            = 772 | population_date = 1939 | population_note = <ref name="Inv.">Suomen virallinen tilasto VI. Väestötilastoa 93. Väestösuhteet vuonna 1939. SVT VI:93</ref>
| population_density    = 37,22

| public                =
| access                =

| timezone              = | utc_offset =
| timezone_DST          = | utc_offset_DST =
| postal_code           =
| area_code             =
| code                  =

| free                  =
| free_type             =

| map                   = Russia - Hogland.PNG
| map_caption           =
| map_locator_x         =
| map_locator_y         =

| footnotes             =
}}
'''Hogland''' (tidigare även ''Högland''; [[finska]]: ''Suursaari''; [[estniska]]: ''Suursaar''; [[tyska]]: ''Hochland''; [[ryska]]: Гогланд, ''Gogland'') är en [[Ryssland|rysk]] [[ö (landområde)|ö]] i centrala [[Finska viken]]. Ön tillhörde [[Kymmene härad]] i [[Viborgs län]] i [[Finland]] före [[andra världskriget]], och intill 1809 [[Sverige]].

Hogland ligger på 27° ostlig längd, mellan 60° 00' 39" N och 60° 06' 18" N, cirka 40 km söder om det finländska [[fastland]]et och 55 km norr om [[Estland]]. Ön hör till det ryska länet [[Leningrad oblast]] och ingår i distriktet Kingiseppskij. Hogland är cirka 11 km lång och 1,5 – 3 km bred (den är smalast i norra änden). Ön består mest av kala klippor och gles barrskog. Landytan uppgår till ungefär 21 km² och cirka 14 [[hektar]] vatten som är fördelat på fyra sjöar. De fyra pucklarna, ''Pohjoiskorkia'' (På svenska ungefär "Nordhöjden"), 113 m, ''Mäkiinpäällys'' ("Uppe på backen"), 126 m, ''[[Haukkavuori, Hogland|Haukkavuori]]'' ("Hökberget"), 142 m och ''Lounatkorkia'' ("Sydvästhöjden"), 176 m syns långt ut till havs.

På Mäkiinpäällys finns de två ryska triangelpunkterna, "Mäki-päälys", 60° 04' 27" N, 26° 58' 11" E och "Hogland, Z", 60° 05' 07" N, 26° 57' 40" E, som fungerar som knutpunkter mellan den norra och södra [[triangulering|triangelkedjan]] som tillsammans bildar världsarvet [[Struves meridianbåge]].

==Natur==
[[Fil:Haukkavuori.PNG|mini|200px|vänster|Haukkavuori sett över sjön Liivalahdenjärvi 1936.]]
Ön består mest av [[urberg]] som är överväxt med ett glest bestånd av [[Tall#växtplats|martallar]]. På lägre nivåer finns barrskog av [[taiga]]typ. Utöver barrskogen finns några [[lövträd]] på mer låglänta områden, främst [[rönn]], [[klibbal]] och [[sälg]], men också en del [[björk]] och några enstaka exemplar av [[hägg]], [[asp (träd)|asp]] och [[Ask (träd)|ask]] i den södra änden av ön. En del växter är så kallade "skeppsbrutna" och skulle egentligen höra till en annan [[växtzon]], men har blivit kvar då klimatet förändrats. Som exempel kan nämnas [[odört]] (''Conium maculata''). [[Däggdjur|Landdäggdjuren]] har enbart representerats av smågnagare och [[fladdermöss]] under överskådlig tid. Sannolikt har det även tidigare förekommit både [[räv]] och [[Harar (släkte)|hare]], då dessa lätt rörde sig över isarna som under svåra vintrar kunde lägga sig ända till den finländska kusten. I och med att vintersjöfarten tilltog på [[1900-talet]] har dock dessa vandringar försvårats. [[Fåglar|Sjöfågel]] finns i rikliga mängder kring ön, och av några lokala ortnamn att döma har flera större [[rovfågel]]arter tidigare förekommit på ön. På de låga holmarna som finns i närheten har det funnits stora mängder med [[gråsäl]] och [[vikare]].

Berggrunden i öster och de högre kullarna består av [[porfyr|kvartsporfyr]] och berggrunden i väster av [[gnejs]] och [[skiffer]]. I det övriga berget går breda, ljusare stråk av [[granit]]. I dalarna mellan kullarna finns [[Morän (jordart)|morän]] och åtskilliga så kallade [[Klapperstensfält|djävulsåkrar]], det vill säga stora områden med bara sten. Det finns några sandstränder på den östra sidan av ön.

Ända sedan början av 1990-talet har det funnit planer hos förvaltningen i Leningradregionen att de forna finländska utöarna [[Tyterskär]]en och [[Seitskär]] och en del mindre öar ska ingå i ett naturreservat som kallas ''Ingermanlandskij zapovednik''. Dessa planer har dock inte förverkligats - kanske av ekonomiska och militärstrategiska orsaker. Olyckligtvis är inte [[Lövskär]], som många menar också hyser stora naturvärden i området, inlemmad i det planerade naturreservatet, och Hogland förekommer bara tidvis i diskussionen.<ref>{{webbref |url=http://www.webstudio.fi/vyh/archive/2003_2/file_26.html |arkivurl=https://web.archive.org/web/20050803074936/http://www.webstudio.fi/vyh/archive/2003_2/file_26.html |arkivdatum=3 augusti 2005 |titel=Artikel av en rysk forskare, på engelska (De historiska kommentarerna bör läsas med en viss skepsis) |hämtdatum= |format= |verk= }}</ref>

==Historia==
===Förhistoria===
[[Bild:Gulf of Finland2.jpg|thumb|250px| Hogland ligger ganska precis mitt i Finska viken]]
Hoglands klippor reser sig så högt att de måste ha stuckit upp ur den [[Baltiska issjön]] redan då den sista [[inlandsisen]] i området drog sig tillbaka för cirka 10 000 år sedan. De högst belägna forna strandvallarna finns på 86 meters höjd över den nuvarande havsytan. Det finns mycket få egentliga fornminnen. Två eller tre stenrösen anses vara [[gravröse|bronsåldersgravar]] och en antydning till en [[hällristning]] finns vid Kumpelkallio. Omgivningens rika [[fiske]]vatten och [[säl]]grund har med säkerhet utnyttjats av tillfälliga besökare sedan forntiden och några mindre grottor kring Haukkavuori kan ha hyst dessa tidiga besökare. Detta återstår dock ännu att bekräfta med arkeologiska undersökningar. En del av stenhögarna längs stränderna kan tolkas som rester av tidiga fångsthägn.

===Historisk tid===
De tidigaste skriftliga källorna gällande fast bosättning uppträder på [[1400-talet]] då Hoglands fiskare redovisade skatt till [[Viborg, Ryssland|Viborg]]s [[församling]]. Från [[1600-talet]] finns ett fåtal [[mantal]]slängder där det framgår att några hundra personer varit fast bosatta på ön och att de alla var finskspråkiga. [[Etymologi|Etymologer]] anser att dialekten som talades på ön på [[1800-talet]] tyder på att befolkningen härstammade från området kring [[Veckelax]] på det finländska fastlandet. Ön lydde först som "utö" under Viborg, men år [[1838]] blev Hogland, tillsammans med ön [[Tyterskär]], som ligger knappa 20 km åt syd-sydost, en egen församling. Denna räknade då totalt ungefär ett tusental själar. [[1899]] blev både Tyterskär och Hogland separata församlingar. Folkmängden på Hogland hölls fram till evakueringen tämligen konstant omkring 800.<ref>{{webbref |url=http://www.toti.eu.com/nordic.municipalities/kunta.asp?id=508 |titel=Folkbokföringssiffror för kommunen Hogland. |hämtdatum= |format= |verk= |arkivdatum=2013-10-15 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20131015002446/http://www.toti.eu.com/nordic.municipalities/kunta.asp?id=508 }}</ref>

[[Bild:Hogland (1883116).jpg|miniatyr|250px|Illustration i Olearius reseskildring föreställande skeppsbrottet vid Hogland]]
Den tyske diplomaten och författaren [[Adam Olearius]] blev strandsatt på Hogland efter ett skeppsbrott i november [[1635]]. Han skrev därefter ett poem som dryper av förfäran över denna kalla, mörka och stormiga ö och dess invånare som levde i yttersta fattigdom.

Öborna har alltid fört en tämligen isolerad tillvaro, utom då och då, när historiens vingslag har nuddat vid ön. Under det [[Gustav III:s ryska krig|svensk-ryska kriget]] år 1788 stod vattnet mellan ön och det finländska fastlandet som skådeplats för ett större [[sjöslag]], som kallas [[slaget vid Hogland]]. En flotta på 15 svenska fartyg var den [[17 juli]] [[1788]] på väg för att anfalla [[Sankt Petersburg]] men mötte en eskader på 17 fartyg från [[Kejserliga ryska flottan|ryska flottan]] vid Hogland. Efter en hel dag av utväxling av kanoneld hade enligt tillgängliga källor inga fartyg sänkts, men vardera sidan hade lyckats uppbringa ett av den andra sidans fartyg. Bägge parter proklamerade att de hade vunnit slaget. Anfallet österut omintetgjordes dock för den gången.

Även om inget fartyg sjönk uppstod det ändå åtskilligt med vrakgods. Öborna drog nytta av detta och fick genom insamling av vrakgods tillskott till sin magra utkomst. Vrakgods var en påtaglig tillgång även om det inte i historisk tid finns belägg för att de med avsikt skulle ha lurat fartyg på grund.

År 1899 sändes från Hogland vad som anses vara den tredje officiella trådlösa [[radio]]överföringen i världen, när den ryske fysikern [[Aleksandr Popov (fysiker)|Aleksandr Popov]] sände en signal som mottogs på flottbasen [[Kronstadt]], 160 km därifrån. Tidpunkten och detaljerna i denna händelse varierar dock något i olika källor.

===Världskrigen===
Den svenska kronan gjorde först anspråk på ön och den förblev en del av [[Sverige|kungadömet]] fram till 1721. Ryska trupper hade erövrat ön under den [[stora ofreden]] och ön tillföll Ryssland efter [[freden i Nystad]] 1721. 1811, ett år efter att den östra rikshalvan separerats från det svenska riket och införlivats med Ryssland, överfördes ön åter till [[Viborgs län]] i [[storfurstendömet Finland]]. Finland utropade sin [[Finlands självständighet|självständighet]] år 1917 och vid [[freden i Dorpat]] [[1920]] ingicks ett fredsfördrag mellan Finland och [[Sovjetryssland]]. Här fastställdes det nya Finlands gränser och länderna kom överens att Hogland skulle höra till Finland, med reservation att ön [[demilitarisering|demilitariserades]].

[[Bild:Operation-tanne-1944.png|thumb|right|250px|Hogland har ett strategiskt läge.]]
När det [[andra världskriget]] hotande började torna upp sig i fjärran år 1938 sände Sovjetunionen flera [[note]]r till Finland, där de bland annat krävde att få tillgång till Hogland. I oktober 1939, då [[vinterkriget]] var omedelbart överhängande, evakuerades hela befolkningen mer eller mindre hals över huvud. Bland annat kom inte ett enda exemplar av öns speciella stora lurviga hundras, som framavlats särskilt för sälfångst, med till fastlandet.

Den 1 december 1939 anföll sovjetiskt flyg ön och den lilla vaktstyrka på några tiotal man som fanns kvar fann det för gott att följa invånarnas exempel. Samma kväll landsteg sovjetiska trupper och under ett massivt bombardemang och kanoneld från den sovjetiska [[östersjöflottan]]s enheter intogs den tomma ön den 3 december 1939. Vid [[moskvafreden]] 1940 kom Hogland att tillhöra [[Sovjetunionen]]. De sovjetiska trupperna drog sig dock tillbaka av någon anledning i december [[1941]] och finska styrkor tog då tillfället i akt och återtog ön. Under några månader hölls de kvar men när ett par hundra man sovjetiska soldater anföll ön i januari tvingades de finska styrkorna att retirera.

Den största gruppen offer kom tragiskt nog att bli de sex fiskare som hade återvänt till sina hem i Suurkylä. Därefter följde en tid då sovjetiska flottenheter använde Hogland som bas och ställde till med stort förtret längs den finländska kusten. I februari 1942 beslöt den finska krigsledningen att de skulle återerövra ön med en betryggande styrka. Den finländska styrkan marscherade över isen i mars och med hjälp av understöd från flera artillerikompanier etablerade den sig efter två dagars strider på ön som nu kom att hållas fram tills krigsslutet. Under dessa år miste Hogland sin jungfruliga karaktär då kanonlavetter göts i strandklipporna och bergrum sprängdes för förråds- och skyddsutrymmen - det var inte längre tal om någon demilitarisering.

Hogland skulle ytterligare en gång tvingas stå som slagfält innan världsbranden var över; efter [[Mellanfreden i Moskva|vapenstilleståndet]] mellan Finland och Sovjetunionen i september 1944 bestämde sig den tyska styrkan i Reval (numera [[Tallinn]]) att verkställa en tidigare uppgjord "plan B", med kodnamnet [[Tanne Ost]]. Den innebar bland annat att Hogland skulle besättas. På morgonnatten den 15 september [[1944]] uppenbarade sig en tysk styrka med ett tiotal fartyg vid Suurkylä. En diskussion torde ha utspelat sig mellan den finska och den tyska befälhavaren, där den tyska hoppades på ett fredligt övertagande. Då den finska inte gick med på det, utbröt en skottväxling som sent samma kväll slutade med att den tyska styrkan gav sig efter att ha förlorat många fartyg och hundratals män i drunknade och stupade. 1 231 tyska [[krigsfånge|krigsfångar]] från slaget överlämnades enligt fredsfördraget efter [[Parisfreden (1947)|fredsslutet i Paris]] till Sovjet för vidarebefordran till läger i [[Sibirien]]. Endast ett fåtal torde ha lyckats återvända hem från dessa läger. I freden tvingades Finland också slutligen avstå från Hogland.

===Modern tid===
Sedan andra världskriget har Hogland varit förbjudet område för utlänningar. Besökare på ön har omvittnat att den mesta bebyggelsen är förfallen och att det endast bor ett tiotal personer på ön: fyrvaktare, meteorologer och gränsbevakare. Det gamla kasinot från 1930-talet står kvar men är förfallet och har tidigare använts som barndaghem, vilket kan tyda på att befolkningen tidigare varit större.<ref>Hufvudstadsbladet 26 maj 2002</ref>

Inför det [[Presidentvalet i Finland 1994|finska presidentvalet 1994]] hävdade socialdemokraten [[Kalevi Sorsa]] att Ryssland borde återlämna Hogland, [[Tyterskär]] och [[Lövskär]].<ref>Dagens Nyheter 15 april 1993, s. 10</ref>. Olika rederier har visat intresse för att göra Hogland till en mellanhamn för kryssningsfartyg mellan Finland och Estland för att på så vis kunna erbjuda taxfree-varor.<ref>Hufvudstadsbladet 16 juli 2003, s. 6</ref> Under augusti 2019 rapporterades att Ryssland byggt en ny militärbas på ön.<ref>[https://www.svd.se/ny-rysk-militarbas-pa-o-nara-finland-flyttar-fram Ny rysk militärbas på ö nära Finland: ”Flyttar fram”], Svenska Dagbladet 9/8 2019</ref> Den innehåller flera helikopterplattor och tankstation för helikoptrar.<ref>{{webbref |url=https://www.hbl.fi/artikel/rysk-nyhetsbyra-ryssland-har-byggt-en-stridshelikopterplatta-pa-hogland-i-finska-viken/ |titel=Rysk nyhetsbyrå: Ryssland har byggt en stridshelikopterplatta på Hogland i Finska viken |hämtdatum=2020-02-18 |datum=2019-08-07 |utgivare=Hufvudstadsbladet }}</ref>

[[Bild:Suursaari.jpg|thumb|center|600px|Hogland, sett från [[Haukkavuori utkikstorn]] i [[Kotka]].]]

==Bebyggelse==
{| align=left border=1 cellpadding=4 cellspacing=0 style="float:right; margin-left: 0.5em; margin-bottom: 0.5em; background: #ffffff; border: 1px #aaaaaa solid; border-collapse: collapse; text-align:left; font-size: 90%; width: 270px; clear: both;"
|-
! style="background:#f9f9f9; text-align:center;" colspan=2 | Hoglands kommun

Överlåten till Sovjetunionen
|-
| colspan=2 style="padding: 0px;" |
{| align=center cellspacing=0 cellpadding=3 width=252
|-
| align=center width=50% |
| align=center width=50% |
|-
| align=center | ''vapen''
| align=center | ''läge''
|}
|- bgcolor=#F9F9F9
| Grundad
| [[1838]]1, från [[Kymmene]] kommun
|-
| Upphörd (överlåten till Sovjetunionen år 1944)
| [[1948]]
|- bgcolor=#F9F9F9
| [[Historiska landskap i Finland|Landskap]]
| [[Nyland]]
|-
| [[Areal]]en är
- landområde
- vattenområde
| 20,7 km²
19,1 km²
1,6 km²
|- bgcolor=#F9F9F9
| [[Folkmängd]]en var
[[Befolkningstäthet]]
| 772 ([[1939]])<ref name="Inv." />
37,22 pers/km²
|-
! style="background:; text-align:left;" colspan=2 | 1 Församlingen grundades detta år
|}
På Hogland fanns två byar, '''Suurkylä''' (''"Storbyn"'') och '''Kiiskinkylä''' (''"Gersbyn"''), fast skillnaden i storlek var obetydlig. ([[1939]] noterades 78 hus i Suurkylä och 62 i Kiiskinkylä.) Suurkylä hade dock en något bättre hamn som även skyddades av en vågbrytare sedan år [[1900]]. Denna by kom därför mera i kontakt med yttervärlden. I Suurkylä bodde [[länsman]]nen och prästen (i en prästgård uppförd [[1841]] för den förste egna kyrkoherden Carl Hellén). Husen stod tätt och var mycket anspråkslösa, dels beroende på de blygsamma resurserna, dels på grund av bristen på trä. Största delen av öns skog hade förstörts i en kraftig storm [[1824]] och öborna var därför tvungna att förlita sig antingen till drivved eller till timmer som hämtades från fastlandet.

Kyrkan byggdes år [[1768]] i stock, med en skild [[klockstapel]]. Enligt [[sägen]] (och att döma av namnet ''Kappelniemi'' ("kapelludden") och en gammal stenfot på udden bredvid byn) hade det länge innan detta funnits en tidigare kyrka. [[1892]] revs klockstapeln som hade hunnit bli ganska skranglig och en ny uppfördes efter ritningar av arkitekten [[Vilho Penttilä]], som var född på ön. En lanthandel öppnades år [[1859]] och [[folkskola|folkskolor]] byggdes [[1885]] både i Suurkylä och [[1892]] i Kiiskinkylä. (Innan dess hade skolgång skötts med så kallade [[husförhör]].) Vardera skolan hade mellan 30 och 50 elever, varierande från år till år.

Affären upphörde [[1891]], förmodligen på grund av innehavarens (Eerik Tommola) höga ålder. Andelshandel ([[kooperativ]]) grundades i Suurkylä [[1906]] och denna hade bodar i båda byarna fram tills att Kiiskinkylä fick sin egen andelshandel år [[1917]]. Transporter mellan byarna skedde mest sjövägen och på hela ön fanns bara en eller två hästar och tidvis inga alls. Efter mycket diskuterande byggdes ändå en enkel grusväg de 5,8 km mellan byarna [[1934]]. Troligen var aldrig några bilar registrerade på ön, men källorna antyder att där skulle ha funnits någon enstaka i slutet av den finländska tiden.

===Fyrar===
I dåligt väder utgjorde de klippiga kusterna och grunden omkring ön stora faror för sjöfarare. Tidigt på [[1700-talet]] noteras det att öborna brukade tända signaleldar på de höga bergen, troligtvis kombinerat med något slag av [[båk]]. År [[1807]] byggdes en ljusanordning på den nordligaste udden, Pohjoisrivi. Det var en oljelanterna på en tre meter hög stenfot. År [[1861]] förbättrades den något och fick en bättre lanterna som syntes elva [[Nautisk mil|nm]]. [[1824]] fick fyren sällskap av en liten rund byggnad som innehöll en mistsignal i form av en klocka. Den blev med tiden öns mest fotograferade objekt och förekom närmast som ett varumärke på vykort och liknande. Mistsignalklockan från Pohjoisrivi räddades vid krigsutbrottet till fastlandet och ringer numera som minnesmässa i kapellet vid [[Örlogsbas|flottbas]]en i [[Obbnäs]]. År [[1922]] flyttades lanternan till [[Porkala fyr]] som byggdes på Kallbådan och Pohjoisrivi fick en ny automatisk [[AGA-fyr]] som drevs med [[acetylen]]gas. Uppe på berget bredvid, Pohjoiskorkia, byggdes samtidigt år [[1807]] en liknande fyr som först använde [[linolja]] och senare den billigare [[rovolja]]n. Fyrmästarbostäderna och lotsstugan bredvid torde också ha uppförts ungefär vid samma tidpunkt.

De båda fyrarna på Hoglands norra udde hade som mest hela åtta anställda, som tillsammans med sina familjer bildade ett litet samhälle för sig. Ljusanordningen moderniserades [[1868]] och den befintliga ljuskällan som var placerad 117 m över havsytan syntes på ett avstånd av 28 nm vid god sikt, vilket vill säga att den syntes både från Finland och Estland. Efter det andra världskriget byggde sovjetmyndigheterna ett 23 m högt torn i metall på Pohjoiskorkia. Det är målat i rött och vitt och ljuskällan på 132 m höjd syns 26 nm. Samtidigt som vågbrytaren byggdes för att förbättra hamnen i Suurkylä försågs den med en angöringsfyr i änden. Det finns fotografier där den är täckt av ett metertjockt islager.

På sydudden, Lounatrivi, byggdes den första fyren år [[1861]]. Den var byggd i trä och visade ett rött varningsljus. [[1906]] byggdes ett nytt torn i tegel som var 22 m högt och det försågs med elektrisk ljusbågslampa. I en av byggnaderna som växte upp omkring fanns en [[generator]] som drevs av en [[Tändkulemotor|kultändare]] (råoljemotor) och i ett annat fanns en ångdriven [[mistlur]]. Efter några år fick någon byråkrat syn på de hisnande oljeräkningarna, som var mångdubbelt högre än vad som skulle ha varit fallet om ljuset hade eldats direkt med olja, och år [[1918]] försågs den därför med [[Alexander af Forselles|Forselles]] fotogenlampa. Fyren är i dag åter eldriven och visar ett vitt ljus som syns tio nautiska mil.

==Näringar==
På Hogland finns nästan ingen åkermark, så praktiskt taget allting måste tas endera från havet eller från fastlandet. Kring byarna fanns tillräckligt med ängsmark för att de flesta hushållen skulle kunna hålla sig med 1-2 [[ko]]r. Till och med hönsen var fåtaliga. Sedan urminnes tider hade hoglänningarna livnärt sig på fiske och säljakt samt något vrakgods då och då. Fisket skedde ännu in på [[1900-talet]] mest med [[not (fiskeredskap)|not]], då båtarna var små och havet stort, men småningom skaffade öborna större båtar, först segeljakter och sedan motorbåtar. Statistik från [[1934]] visar att det fanns cirka 100 båtar i de bägge byarna, av vilka 47 stycken var försedda med motor. Senare fiskade invånarna med drivgarn.

Eftersom öborna var duktiga sjömän fick de lätt anställning ombord på handelsfartyg och som [[lots]]ar, och de bedrev även en del blygsam lastsjöfart på egen köl mellan Finland och Estland. Av hävd betalades [[skatt]]en i långa tider med [[Tran|sältran]] och salt[[strömming]]. Kontanta medel erhölls bland annat genom försäljning av öns välkända sälskinnshandskar. [[Kullersten]] för gatubygge var också en god exportartikel. Blygsamma mängder av [[porfyr]] såldes också till bildhuggare och som byggnadssten. I övrigt levde samhället mest på [[naturahushållning]].

===Turism===
Ett nytt näringsfång uppstod då välbärgade fastlandsbor började söka sig till Hogland för att tillbringa sin fritid. Inledningsvis, i slutet av [[1800-talet]], kom enstaka familjer som bodde på hyra hos öborna. Några driftiga öbor öppnade kaféer och år [[1925]] grundade de ett kooperativt andelslag som organiserade övernattningsställena. Kontoret fanns nere vid hamnen. Även [[Turistföreningen i Finland|Finlands Turistförening]] såg Hoglands potential och grundade en restaurang i Suurkylä år [[1921]]. Regelbunden båtförbindelse från fastlandet startades [[1914]] och fartyg avgick två gånger i veckan. Under det [[första världskriget]] låg trafiken nere, men från [[1920]] pilade redan flera ångbåtar efter tidtabell från [[Kotka]], [[Viborg, Ryssland|Viborg]] och [[Helsingfors]]. [[1927]] insatte finska Sjöfartsstyrelsen multifunktionsfartyget S/S ''Suursaari'' på 320 t för passagerartransport, men även för att ombesörja [[post]]gång och varutransport. Fartyget var isförstärkt och hade möjlighet att bogsera fiskebåtar som hamnat i trångmål. S/S ''Suursaari'' fullföljde sitt uppdrag ända tills ön evakuerades. Vid Kappelniemi fanns en fin sandstrand där man hade uppfört badhytter för gästerna. En restaurang med ett [[kasino]] byggdes där [[1926]], men den brann ned [[1930]]. År 1937 byggdes en ny kasino-dansrestaurang i två våningar som hade plats för 350 gäster och den blev mycket populär, både bland fritidsseglare som kom till ön med egen båt och bland sommargästerna.

Den gryende turistnäringen fick dock ett abrupt slut vid krigets utbrott år 1939. Kyrkan förstördes redan under krigshandlingarna, och efter kriget revs de gamla byggnaderna och ersattes med betonghus i vilka öns nya invånare flyttade in. Man kan se på fotografier att något enstaka, ursprungligt hus ännu står kvar i Kiiskinkylä. I Suurkylä finns utöver ruinen av kasinot ett hus som möjligen härstammar från tiden före kriget, och några sinsemellan likartade byggnader har uppförts för att logera den lilla vaktstyrkan. En av dem fungerar nu tidvis som hotell. På en webbplats<ref>{{webbref |url=http://www.travel.vbg.ru/fin/object/viipuri/h_goglnd/h_goglnd.shtm |titel=Reseannons på finska |hämtdatum= |format= |verk= |arkivurl=https://web.archive.org/web/20081003113513/http://www.travel.vbg.ru/fin/object/viipuri/h_goglnd/h_goglnd.shtm |arkivdatum=2008-10-03 }}</ref> utannonseras utflykter till ön, men eftersom den ännu är [[militärt skyddsområde]] så är utlänningar i allmänhet inte välkomna.

==Referenser==
{{Fler källor|Många avsnitt saknar referenser|datum=2013-04}}
===Noter===
<references/>

===Webbkällor===
* [http://www.luovutettukarjala.fi/pitajat/suursaari/suursaarihist.htm Om de karelska områden som Finland var tvunget att överlåta till Sovjetunionen vid krigsslutet] {{fi ikon}}
* [https://web.archive.org/web/20070928041929/http://www.gogland-tour.ru/plane.php Utflyktsbroschyr] {{ru ikon}}
* [https://runeberg.org/nfbk/0497.html Artikeln ''Hogland''] i [[Nordisk familjebok]], Uggleupplagan, 1909 {{sv ikon}}
* [http://www.postileimat.com/saaret/suursaari.htm gamla kartor och vykort] {{fi ikon}}
* Artikel i tidskriften ''[http://www.naturochmiljo.fi/sv/fn Finlands natur]'',{{Död länk|datum=2017-02}} utgiven av [http://www.naturochmiljo.fi organisationen Natur och Miljö] {{sv ikon}}

===Tryckta källor===
*{{bokref|författare=Risto Anttila|titel=Suursaari, Suomenlahden helmi|år=1996|id={{ISBN|951-9387-57-9}}}}
*{{bokref|författare=Seppo Laurell|titel=Finska fyrar|år=1999|id={{ISBN|952-5180-21-2}}}}

==Externa länkar==
*{{Commonscat|Hogland}}
* [http://www.luovutettukarjala.fi/pitajat/suursaari/suursaarikuvina.htm Historiska bilder (På finska)]
* [http://www.neva.ru/EXPO96/book/chap5-2.html Slaget vid Hogland ur rysk synvinkel (på engelska)]

{{Överlåtna områden}}

[[Kategori:Hogland]]
[[Kategori:Före detta finländska kommuner]]

Land: Ryssland

Federalt distrikt: Severo-Zapadnyj

Oblast: Leningrad oblast

Befolkningstäthet: 37,22 invånare/km²

vapen: läge

Grundad: 18381, från Kymmene kommun

Landskap: Nyland

Arealen är · - landområde · - vattenområde: 20,7 km² · 19,1 km² · 1,6 km²


text:
# Bleriken (Vilhelmina socken, Lappland, 725538-148292)
Bleriken är en sjö i Vilhelmina kommun i Lappland och ingår i Vapstälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,441 kvadratkilometer och ligger 633,3 meter över havet. Bleriken ligger i Södra Gardfjället Natura 2000-område. Sjön avvattnas av vattendraget Vapstälven (Granån).

## Delavrinningsområde
Bleriken ingår i det delavrinningsområde (725515-148351) som SMHI kallar för Utloppet av Bleriken. Medelhöjden är 679 meter över havet och ytan är 2,25 kvadratkilometer. Räknas de 21 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 88,93 kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Vapstälven (Granån) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (74 procent). Avrinningsområdet har 0,44 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 19,6 procent.

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Bleriken
|alternativt_namn =
|samiskt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Västerbotten
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Västerbottens län]]
|kommun =  [[Vilhelmina kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Lappland, Sverige|Lappland]]
|socken= [[Vilhelmina socken]]

|nordliggrad =	65.39814
|östliggrad = 15.44705
|SWEREF_99_TM_N = 7252901
|SWEREF_99_TM_E = 520767

<!-- Sjödata -->
|area = 0.441
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd = 633.3
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|strandlinje = 3.1
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 725538-148292
|id_vattenförekomst = SE725538-148292
|VYID = 725515-148337
|huvudavrinningsområde_id = 115000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID = 726080-143951
|utflöde= Vapstälven
|utflöde_lokaltnamn = Granån

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID = 725515-148351
|delavrinningsområde_namn = Utloppet av Bleriken
|delavrinningsområde_areal = 2.25
|delavrinningsområde_areal_vattenytor = 0.44
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 88.93
|delavrinningsområde_biflödesordning = 1
|delavrinningsområde_utflöde = Vapstälven
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn = Granån
|delavrinningsområde_VDRID = 726080-143951
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 77
|delavrinningsområde_nedströms = 725583-148303
|delavrinningsområde_medelhöjd = 679
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 2
|vattendistrikt_id = SENO1103
|natura_2000_id = SE0810397
|öar =
|städer =

|fotnoter =

<!-- Miljödata från VISS -->
|ekologisk_status = God
|ekologisk_potential =
|kemisk_status-Hg = Ja
|försurning = Nej
|övergödning = Nej
|miljögifter-Hg = Nej
|främmande_arter = Nej
|vattenuttag =
|flödesförändringar = Nej
|kontinuitetsförändringar = Nej
|morfologiska_förändringar = Nej

}}

'''Bleriken''' är en [[sjö]] i [[Vilhelmina kommun]] i [[Lappland, Sverige|Lappland]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|115000}}. Sjön har en area på {{formatnum:0.441}} kvadratkilometer och ligger {{formatnum:633.3}} [[meter över havet]]. Bleriken ligger i {{Stat/Sverige/Sjöar/Natura 2000-områden|SE0810397}} [[Natura 2000]]-område.{{Stat/Sverige/Sjöar/Natura 2000-områden|ref}} Sjön avvattnas av vattendraget ''Vapstälven'' (''Granån'').

== Delavrinningsområde ==
Bleriken ingår i det [[delavrinningsområde]] (725515-148351) som [[SMHI]] kallar för ''Utloppet av Bleriken''. Medelhöjden är {{formatnum:679}} meter över havet och ytan är {{formatnum:2.25}} kvadratkilometer. Räknas de 21 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean {{formatnum:88.93}} kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde ''Vapstälven'' (''Granån'') mynnar i havet.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}} Avrinningsområdet består mestadels av [[skog]] (74 procent). Avrinningsområdet har {{formatnum:0.44}} kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på {{formatnum:19.6}} procent.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Vilhelmina kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}
* {{VISS-länk|EUID=SE725538-148292|text=Bleriken på VISS}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-08}}

[[Kategori:Insjöar i Vapstälvens avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Lappland]]
[[Kategori:Insjöar i Vilhelmina kommun]]

title: Bleriken · Insjö

Land: Sverige

Län: Västerbottens län

Kommun: Vilhelmina kommun

Landskap: Lappland

Socken: Vilhelmina socken

title: Mått

title: Flöden

Utflöde: Vapstälven

Utflöde (lokalt namn): Granån

title: Status

Ekologisk status: God

Kemisk status (exkl. kvicksilver): God

title: Miljöproblem

Försurning: Nej

Övergödning: Nej

Miljögifter (exkl. kvicksilver): Nej

Främmande arter: Nej

Flödesförändringar: Nej

Kontinuitetsförändringar: Nej

Morfologiska förändringar: Nej

title: Övrigt

Vattendistrikt: Bottenviken (Nordland – Sverige) (SENO1103)

Natura 2000: Södra Gardfjället (SE0810397)

Limnisk ekoregion: Norrlands inland, under trädgränsen över högsta kustlinjen

title: Delavrinningsområde

Namn: Utloppet av Bleriken

Utflöde: Vapstälven (Granån)

Avstånd till havet: 77 km