text:
# Gnathia meticola
Gnathia meticola är en kräftdjursart som beskrevs av David Malcolm Holdich och Harrison 1980. Gnathia meticola ingår i släktet Gnathia och familjen Gnathiidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Gnathia meticola

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Gnathia meticola''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Storkräftor]]
| classis = Malacostraca
| ordo_sv = [[Gråsuggor och tånglöss]]
| ordo = Isopoda
| familia_sv =
| familia = [[Gnathiidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Gnathia]]
| species_sv =
| species = '''Gnathia meticola'''
| taxon = Gnathia meticola
| taxon_authority = [[David Malcolm Holdich|Holdich]] & Harrison, 1980
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| synonyms =
}}

'''''Gnathia meticola'''''<ref name = "col899"/><ref name = "col165793"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som beskrevs av [[David Malcolm Holdich]] och Harrison 1980. ''Gnathia meticola'' ingår i [[släkte]]t ''[[Gnathia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Gnathiidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/gnathia+meticola/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col899">Schotte, M., B.F. Kensley, and S. Shilling. (1995) nwards). World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington D.C., USA., </ref>
<ref name = "col165793">Holdich, D. M. and Harrison, K. (1980) The crustacean isopod genus Gnathia Leach from Queensland waters with descriptions of nine new species. Australian Journal of Marine and Freshwater Research 31: 215- 240., </ref>
<ref name = "source">''WoRMS Isopoda: World List of Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans''. Schotte M., Boyko C. B, Bruce N. L., Poore G.C.B., Taiti S., Wilson G.D.F. (eds), 2010-10-05</ref>
</references>

[[Kategori:Gråsuggor och tånglöss]]
[[Kategori:Gnathia|meticola]]

title: Systematik

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Kräftdjur · Crustacea

Klass: Storkräftor · Malacostraca

Ordning: Gråsuggor och tånglöss · Isopoda

Familj: Gnathiidae

Släkte: Gnathia

Art: Gnathia meticola

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Holdich & Harrison, 1980


text:
# Cinemafrica
CinemAfrica är en ideell förening som arbetar med att sprida afrikansk film i Sverige. Föreningen har sitt kontor i Stockholm och har funnits sedan 1996.
CinemAfrica arbetar för att öka utbudet av afrikansk film på biografer, festivaler, tv, samt för ökad distribution på dvd. Genom sin skolfilmsverksamhet lånar de ut filmer med anknytning till Afrika till skolor i  Sverige. Med filmens hjälp vill föreningen uppdatera bilden av Afrika och komplettera det svenska kulturutbudet med afrikanska bilder och röster.

## CinemAfrica Filmfestival
Varje år arrangerar CinemAfrica Nordens största afrikanska filmfestival, med namnet CinemAfrica Filmfestival. Festivalen arrangerades för första gången 1998 och ägde i början rum vartannat år. Afrikanska filmer visas på biografer runt om i Stockholm under sex dagar i februari eller mars. Till festivalen kommer varje år aktuella och framstående filmskapare och debattörer för att medverka i seminarier och samtal kring de filmer som visas. Det är både spelfilmer såväl som dokumentärfilmer och kortfilmer som visas och varje år har festivalen ett särskilt tema. 2009 var temat diaspora och 2012 var temat revolution.
CinemAfricas filmpris har delats ut sedan 2008. Priset består av en prissumma till filmens regissör samt att vinnarfilmen får distribution på svenska biografer via Folkets Bio. Vinnarfilmen får även DVD-distribution och kommer ut till skolor och bibliotek.

## Vinnare av CinemAfricas filmpris
| År   | Film                 | Originaltitel                | Regissör                          | Land     |
| ---- | -------------------- | ---------------------------- | --------------------------------- | -------- |
| 2008 | Regn över Conakry    | Il va pleuvoir sur Conakry   | Cheick Fantamady Camara           | Guinea   |
| 2009 | Teza                 |                              | Haile Gerima                      | Etiopien |
| 2010 | Atleten              | Atletu                       | Rasselas Lakews och David Frankel | Etiopien |
| 2011 | En man som skriker   | Un homme qui crie            | Mahamat-Saleh Haroun              | Tchad    |
| 2012 | Omar dödade mig      | Omar m'a tuer                | Roschdy Zem                       | Marocko  |
| 2013 | Idag                 | Tey                          | Alain Gomis                       | Senegal  |
| 2014 | Under the Starry Sky | Des étoiles                  | Dyana Gaye                        | Senegal  |
| 2016 | Let Them Come        | Maintenant ils peuvent venir | Salem Brahimi                     | Algeriet |
| 2017 | Kati Kati            |                              | Mbithi Masya                      | Kenya    |
| 2018 | I Am Not a Witch     |                              | Rungano Nyoni                     | Zambia   |

wikiname: svwiki

title: Cinemafrica

in_language: sv

wikitext:
'''CinemAfrica''' är en [[ideell förening]] som arbetar med att sprida [[Afrika|afrikansk]] [[film]] i Sverige. Föreningen har sitt kontor i [[Stockholm]] och har funnits sedan 1996.

CinemAfrica arbetar för att öka utbudet av afrikansk film på [[biograf]]er, [[Filmfestivaler|festivaler]], [[TV-distribution|tv]], samt för ökad distribution på [[dvd]]. Genom sin [[Skolfilm|skolfilmsverksamhet]] lånar de ut filmer med anknytning till [[Afrika]] till skolor i  Sverige. Med filmens hjälp vill föreningen uppdatera bilden av Afrika och komplettera det svenska kulturutbudet med afrikanska bilder och röster.

== CinemAfrica Filmfestival ==
Varje år arrangerar CinemAfrica Nordens största afrikanska [[filmfestival]], med namnet CinemAfrica Filmfestival. Festivalen arrangerades för första gången 1998 och ägde i början rum vartannat år. Afrikanska filmer visas på biografer runt om i Stockholm under sex dagar i februari eller mars.<ref>[http://www.svd.se/kultur/taxisystrar-tar-plats-pa-bioduken_6026877.svd Svenska Dagbladet "Taxisystrar tar plats på bioduken"] </ref> Till festivalen kommer varje år aktuella och framstående filmskapare och debattörer för att medverka i seminarier och samtal kring de filmer som visas. Det är både spelfilmer såväl som dokumentärfilmer och kortfilmer som visas och varje år har festivalen ett särskilt tema. 2009 var temat [[diaspora]]<ref>[http://www.dn.se/pa-stan/film/filmfestivalen-cinemafrica-visar-afrikaners-bild-av-afrika- Dagens Nyheter "Filmfestivalen Cinemafrica visar afrikaners bild av Afrika"] </ref> och 2012 var temat [[revolution]].<ref>[http://www.dn.se/kultur-noje/film-tv/en-film-utmanar-alla-tabun Dagens Nyheter "”En film” utmanar alla tabun"] </ref>

CinemAfricas filmpris har delats ut sedan 2008. Priset består av en prissumma till filmens regissör samt att vinnarfilmen får distribution på svenska biografer via [[Folkets Bio]]. Vinnarfilmen får även DVD-distribution och kommer ut till skolor och bibliotek.

== Vinnare av CinemAfricas filmpris ==
{| class="wikitable"
|-
! År
! Film
! Originaltitel
! Regissör
! Land
|-
|[[Filmåret 2008|2008]] ||''[[Regn över Conakry]]'' ||''Il va pleuvoir sur Conakry''|| [[Cheick Fantamady Camara]]|| {{GUI}}
|-
|[[Filmåret 2009|2009]] || ''[[Teza (film)|Teza]]'' |||| [[Haile Gerima]]|| {{ETH}}
|-
| [[Filmåret 2010|2010]] || ''[[Atleten]]'' ||''Atletu''|| [[Rasselas Lakews]] och [[David Frankel]]|| {{ETH}}
|-
|| [[Filmåret 2011|2011]] || ''[[En man som skriker]]'' ||''Un homme qui crie''|| [[Mahamat-Saleh Haroun]]|| {{CHA}}
|-
| [[Filmåret 2012|2012]] || ''[[Omar dödade mig]]'' ||''Omar m'a tuer''||| [[Roschdy Zem]]|| {{MAR}}
|-
| [[Filmåret 2013|2013]] || ''[[Idag (film)|Idag]]'' ||''Tey''|| [[Alain Gomis]]|| {{SEN}}
|-
| [[Filmåret 2014|2014]]||''[[Under the Starry Sky]]'' ||''Des étoiles'' || [[Dyana Gaye]] ||{{SEN}}
|-
| [[Filmåret 2016|2016]]||''[[Let Them Come]]'' ||''Maintenant ils peuvent venir'' || [[Salem Brahimi]] ||{{ALG}}
|-
| [[Filmåret 2017|2017]]||''[[Kati Kati]]'' || || [[Mbithi Masya]] ||{{KEN}}
|-
|[[Filmåret 2018|2018]]||''[[I Am Not a Witch]]''<ref>{{Webbref|titel=CinemAfrica firade 20 år med varierat program och starka filmer|url=http://www.amnestypress.se/kultur/reportage/26206/cinemafrica-firade-20-ar-med-varierat-program-och-/|verk=AmnestyPress|hämtdatum=2023-03-21|språk=en}}</ref>|| ||[[Rungano Nyoni]] ||{{ZAM}}
|}

==Källor==
<references/>

== Externa länkar ==
*[http://www.cinemafrica.se/ CinemAfricas webbplats]

[[Kategori:Svenska folkfester]]
[[Kategori:Filmfestivaler i Sverige]]
[[Kategori:Filmfestivaler i Stockholm]]
[[Kategori:Svenska filmpriser]]
[[Kategori:Priser och utmärkelser instiftade 2008]]


text:
# Eptesicus nasutus
Eptesicus nasutus är en fladdermusart som först beskrevs av George Edward Dobson 1877.  Eptesicus nasutus ingår i släktet Eptesicus och familjen läderlappar. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life. Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan fyra underarter.
Denna fladdermus förekommer från Arabiska halvön till sydöstra Iran. Dessutom finns två avskilda populationer i Afghanistan respektive Pakistan. Arten vistas i låglandet och i låga bergstrakter upp till 850 meter över havet. Habitatet utgörs av halvöknar och andra torra landskap. Individerna vilar i sprickor i hus eller i stödmurar.
Arten har 35,4 till 36,9 mm långa underarmar. Huvudet kännetecknas av smala vid spetsen avrundade öron samt av knölformiga körtlar vid nosen som ligger inom ett naket område. Den täta pälsen är på ovansidan ljusbrun och på undersidan ännu ljusare. Öronen och flygmembranen har en lite mörkare brun färg.

title: Eptesicus nasutus

wikitext:
{{Taxobox
| name = ''Eptesicus nasutus''
| status = LC
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| classis_sv = [[Däggdjur]]
| classis = Mammalia
| infraclassis = Eutheria
| infraclassis_sv = [[Högre däggdjur]]
| ordo_sv = [[Fladdermöss]]
| ordo = Chiroptera
| familia_sv = [[Läderlappar]]
| familia = Vespertilionidae
| genus_sv =
| genus = [[Eptesicus]]
| species_sv =
| species = '''Eptesicus nasutus'''
| taxon = Eptesicus nasutus
| taxon_authority = ([[George Edward Dobson|Dobson]], 1877)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
| status_ref = <ref name = "iucn"/>
}}

'''''Eptesicus nasutus'''''<ref name = "col728"/><ref name = "col738"/> är en [[fladdermus]]art som först beskrevs av [[George Edward Dobson]] 1877.  ''Eptesicus nasutus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eptesicus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[läderlappar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> [[IUCN]] kategoriserar arten globalt som [[livskraftig]].<ref name = "iucn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/> Wilson & Reeder (2005) skiljer mellan fyra underarter.<ref name = "col728"/>

Denna fladdermus förekommer från [[Arabiska halvön]] till sydöstra [[Iran]]. Dessutom finns två avskilda populationer i [[Afghanistan]] respektive [[Pakistan]]. Arten vistas i låglandet och i låga bergstrakter upp till 850 meter över havet. [[Habitat]]et utgörs av halvöknar och andra torra landskap. Individerna vilar i sprickor i hus eller i stödmurar.<ref name = "iucn"/>

Arten har 35,4 till 36,9 mm långa underarmar. Huvudet kännetecknas av smala vid spetsen avrundade öron samt av knölformiga [[Körtel|körtlar]] vid nosen som ligger inom ett naket område. Den täta pälsen är på ovansidan ljusbrun och på undersidan ännu ljusare. Öronen och [[flygmembran]]en har en lite mörkare brun färg.<ref name="chirolibrary"/>

== Källor ==

<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/eptesicus+nasutus/match/1|titel= Species 2000 & [[Integrated Taxonomic Information System|ITIS]] Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col728">Wilson, Don E., and DeeAnn M. Reeder, eds. (2005) , [[Mammal Species of the World|Mammal Species of the World: A Taxonomic and Geographic Reference]], 3rd ed., [http://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=13801855 ''Eptesicus nasutus'']</ref>
<ref name = "col738">Wilson, Don E., and F. Russell Cole (2000) , Common Names of Mammals of the World</ref>
<ref name = "source">''[[Integrated Taxonomic Information System|ITIS]]: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
<ref name = "iucn">{{IUCN2012.2| assessors = | år = 2008| id = 7935| titel = Eptesicus nasutus| hämtdatum = 2012-10-24}}</ref>
<ref name="chirolibrary">[http://chirolibrarysa.org/eptesicus-nasutus.html ''Eptesicus nasutus''] {{Wayback|url=http://chirolibrarysa.org/eptesicus-nasutus.html |date=20181023001314 }}, Chiropterology Team, Osmania University, India, läst 2018-10-22.</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Eptesicus nasutus|''Eptesicus nasutus''}}

{{taxonbar}}

[[Kategori:Läderlappar]]
[[Kategori:Eptesicus|nasutus]]
[[Kategori:Däggdjur i etiopiska regionen]]
[[Kategori:Däggdjur i orientaliska regionen]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Klass: Däggdjur · Mammalia

Infraklass: Högre däggdjur · Eutheria

Ordning: Fladdermöss · Chiroptera

Familj: Läderlappar · Vespertilionidae

Släkte: Eptesicus

Art: Eptesicus nasutus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Melanophryniscus spectabilis
Melanophryniscus spectabilis är en groddjursart som beskrevs av Ulisses Caramaschi och Cruz 2002. Melanophryniscus spectabilis ingår i släktet Melanophryniscus och familjen paddor. IUCN kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Melanophryniscus spectabilis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|groddjurs|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Melanophryniscus spectabilis''
| status = DD
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Groddjur]]
| classis = Amphibia
| ordo_sv = [[Stjärtlösa groddjur]]
| ordo = Anura
| familia_sv = [[Paddor]]
| familia = Bufonidae
| genus_sv =
| genus = [[Melanophryniscus]]
| species_sv =
| species = '''Melanophryniscus spectabilis'''
| taxon = Melanophryniscus spectabilis
| taxon_authority = [[Ulisses Caramaschi|Caramaschi]] och [[Cruz (auktor)|Cruz]], 2002
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| synonyms =
| status_ref = <ref name = "iucn"/>
}}

'''''Melanophryniscus spectabilis'''''<ref name = "col396"/><ref name = "col397"/> är en [[groddjur|groddjurs]]art som beskrevs av [[Ulisses Caramaschi]] och [[Cruz (auktor)|Cruz]] 2002. ''Melanophryniscus spectabilis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Melanophryniscus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[paddor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> [[IUCN]] kategoriserar arten globalt som otillräckligt studerad.<ref name = "iucn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/melanophryniscus+spectabilis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col396">Frost, Darrel R. (2009) , database. Amphibian Species of the World: an Online Reference v5.3</ref>
<ref name = "col397"> (2004) , database, Amphibian Species of the World: an Online Reference</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
<ref name = "iucn">{{IUCN2012.2| assessors = | år = 2010| id = 54830| titel = Melanophryniscus spectabilis| hämtdatum = 2012-10-24}}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Melanophryniscus spectabilis|''Melanophryniscus spectabilis''}}

{{Robotskapad stub om paddor}}

[[Kategori:Paddor]]
[[Kategori:Melanophryniscus|spectabilis]]

title: Systematik

Klass: Groddjur · Amphibia

Ordning: Stjärtlösa groddjur · Anura

Familj: Paddor · Bufonidae

Släkte: Melanophryniscus

Art: Melanophryniscus spectabilis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Caramaschi och Cruz, 2002


text:
# Thaumasia heterogyna
Thaumasia heterogyna är en spindelart som beskrevs av Chamberlin och Ivie 1936. Thaumasia heterogyna ingår i släktet Thaumasia och familjen vårdnätsspindlar.
Artens utbredningsområde är Panama. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Thaumasia heterogyna

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Thaumasia heterogyna''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Vårdnätsspindlar]]
| familia = Pisauridae
| genus_sv =
| genus = [[Thaumasia]]
| species_sv =
| species = '''Thaumasia heterogyna'''
| taxon = Thaumasia heterogyna
| taxon_authority = [[Chamberlin (auktor)|Chamberlin]] & Ivie, 1936
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Thaumasia heterogyna'''''<ref name = "col275450"/> är en [[Spindlar|spindelart]] som beskrevs av [[Chamberlin (auktor)|Chamberlin]] och Ivie 1936. ''Thaumasia heterogyna'' ingår i [[släkte]]t ''[[Thaumasia]]'' och [[Familj (biologi)|familjen]] [[vårdnätsspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Panama]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/thaumasia+heterogyna/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col275450">Chamberlin, R. V. & W. Ivie. (1936a) New spiders from Mexico and Panama., ''Bull. Univ. Utah'' 27(5): 1-103.</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om vårdnätsspindlar}}

[[Kategori:Vårdnätsspindlar]]
[[Kategori:Thaumasia|heterogyna]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Vårdnätsspindlar · Pisauridae

Släkte: Thaumasia

Art: Thaumasia heterogyna

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Chamberlin & Ivie, 1936


text:
# Eonyang-eup
Eonyang-eup (koreanska: 언양읍, 彦陽邑) är en köping i landskommunen Ulju-gun som i sin tur är en del av stadskommunen Ulsan i den sydöstra delen av Sydkorea, 290 km sydost om huvudstaden Seoul. Eonyang-eup ligger cirka 20 kilometer väster om Ulsans centrum.

title: Eonyang-eup

wikitext:
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Eonyang-eup
| native_name          = 언양읍
| other_name           = 彦陽邑
| category             = Köping
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                = Mountain view in Eonyang-eup, South Korea.jpg
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Sydkorea
| country_flag         = true
| state                = [[Ulsan]]
| state_type           = Provins
| region               = Ulsan
| region_type          = Stadskommun
| district             = [[Ulju-gun]]
| district_type        = Landskommun
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 = 68.72
| area_note            = <ref name="sy"/>
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           = 26843
| population_date      = 31 dec 2018
| population_note      = <ref name="sy"/>
| population_density   = auto
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Koreansk normaltid|KST]]
| utc_offset           = +9
| timezone_DST         =
| utc_offset_DST       =
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Sydkorea|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Sydkorea
| map_locator          = Sydkorea
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| other_name1          =
| lat_d                = 35.5641
| long_d               = 129.1222
| timezone_label       = Asia/Seoul
}}

'''Eonyang-eup''' ([[koreanska]]: '''언양읍''', '''彦陽邑''') är <!--A.ADM3-->en [[Sydkoreas administrativa indelning#Köping|köping]] i landskommunen [[Ulju-gun]] som i sin tur är en del av stadskommunen [[Ulsan]] i den sydöstra delen av [[Sydkorea]], {{formatnum:290}} km sydost om huvudstaden [[Seoul]]. Eonyang-eup ligger cirka 20 kilometer väster om Ulsans centrum.

==Källor==
<references>
<ref name="sy">{{Webbref |url=https://www.ulju.ulsan.kr/ulju/ulju_data05 |titel=2019년 통계연보 (Statistisk årsbok 2019, data per 31 dec 2018) |hämtdatum=2021-03-24 |författare= |efternamn= |förnamn= |författarlänk= |efternamn2= |förnamn2= |datum= |år= |månad= |format= |verk=Invånarantal inklusive utländska medborgare |utgivare=Ulju-gun |sid=Kap 2 (yta), kap 3 (befolkning) |språk=koreanska |doi= |arkivurl= |arkivdatum= |citat= |ref= }}{{Död länk|datum=2022-03 |bot=InternetArchiveBot }}</ref>
</references>

[[Kategori:Indelningar i Ulsan]]

Land: Sydkorea

Provins: Ulsan

Stadskommun: Ulsan

Landskommun: Ulju-gun

Befolkningstäthet: 391 invånare/km²

Tidszon: KST (UTC+9)


text:
# Jamides arama
Jamides arama är en fjärilsart som beskrevs av Hans Fruhstorfer 1916. Jamides arama ingår i släktet Jamides och familjen juvelvingar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Jamides arama

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Jamides arama''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Juvelvingar]]
| familia = Lycaenidae
| genus_sv =
| genus = [[Jamides]]
| species_sv =
| species = '''Jamides arama'''
| taxon = Jamides arama
| taxon_authority = [[Hans Fruhstorfer|Fruhstorfer]] 1916
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Papilionoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Jamides arama'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Hans Fruhstorfer]] 1916. ''Jamides arama'' ingår i [[släkte]]t ''[[Jamides]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[juvelvingar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name="COL">{{webbref|url=http://www.catalogueoflife.org/services/res/2011AC_26July.zip |titel=Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist. |hämtdatum=24 september 2012 |författare=Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.) |datum=2011 |verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK. |arkivurl=https://web.archive.org/web/20120618223324/http://www.catalogueoflife.org/services/res/2011AC_26July.zip |arkivdatum=18 juni 2012 }}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om juvelvingar}}

[[Kategori:Juvelvingar]]
[[Kategori:Jamides|arama]]

title: Systematik

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Papilionoidea

Familj: Juvelvingar · Lycaenidae

Släkte: Jamides

Art: Jamides arama

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Fruhstorfer 1916


text:
# Prende
Prende var kärlekens, skönhetens och fruktbarhetens gudinna i illyrisk mytologi, gift med åskguden Perendi.  I albanska folksagor kallas hon skönhetsgudinna (på albanska zoja e bukurisë).
Prende dyrkades av illyrer och senare av albaner.

title: Prende

wikitext:
'''Prende''' var kärlekens, skönhetens och fruktbarhetens gudinna i [[illyrisk mytologi]], gift med åskguden [[Perendi]].<ref>Elsie, Robert (2001). A Dictionary of Albanian Religion, Mythology and Folk Culture. London: Hurst & Company. {{ISBN|1-85065-570-7}}.</ref>  I albanska folksagor kallas hon [[skönhet]]s[[gudinna]] (på [[albanska]] ''zoja e bukurisë'').

Prende dyrkades av [[illyrer]] och senare av [[albaner]].

==Källor==
*[https://web.archive.org/web/20060520031713/http://www.pantheon.org/articles/p/prende.html Encyclopedia Mythic]

===Referenser===
<references/>

[[Kategori:Gudar i illyrisk mytologi]]
[[Kategori:Kärleksgudinnor]]
[[Kategori:Fruktbarhetsgudinnor]]


text:
# Strömsunds kommun
Strömsunds kommun är en kommun i Jämtlands län. Centralort är Strömsund.
I nordvästra delen av kommunen finns relativt låga fjäll medan sjörik förfjällsterräng hittas i sydvästra delen av kommunen. Det traditionella jord- och skogsbruket har nästintill helt slagits ut och industrisektorn har istället vuxit.
Befolkningstrenden har sedan 1930-talet varit negativ och mellan 1960 och 2015 mer än halverades antalet invånare. Kommunen är ett starkt fäste för Socialdemokraterna och partiet har, tillsammans med Vänsterpartiet, styrt kommunen efter samtliga val under 2010-talet.

## Administrativ historik
Kommunens område motsvarar socknarna, Ström, Alanäs, Hammerdal, Frostviken, Fjällsjö, Bodum och Tåsjö. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn. 1893 tillkom Gåxsjö landskommun genom en utbrytning ur Hammerdals landskommun.
Strömsunds municipalsamhälle inrättades 19 januari 1901 och upplöstes vid utgången av 1962. Hammerdals municipalsamhälle inrättades 9 maj 1941 och upplöstes vid utgången av 1965.
Vid kommunreformen 1952 återförenades Gåxsjö landskommun med Hammerdals landskommun, samtidigt som Bodums landskommun uppgick i Fjällsjö landskommun (då i Västernorrlands län), och Alanäs landskommun uppgick i Ströms landskommun, medan Frostvikens landskommun och Tåsjö landskommun förblev opåverkade.
1967 uppgick Tåsjö landskommun i Fjällsjö landskommun. Vid kommunreformen 1971 bildades Ströms, Frostvikens, Hammerdals och Fjällsjö kommuner av motsvarande landskommuner. Strömsunds kommun bildades 1974 av dessa fyra kommuner.
Kommunen ingick från bildandet till 1982 i Jämtbygdens domsaga, och kommunen ingår sedan 1982 i Östersunds domsaga.
Kommunen ingår sedan 2010 i Förvaltningsområdet för samiska, kommunnamnet på sydsamiska är  Straejmien tjïelte .

## Geografi
Kommunen gränsar i väst till Krokoms kommun och de norska kommunerna Røyrvik och Lierne i Trøndelag fylke, i syd till Östersunds kommun och Ragunda kommun i Jämtlands län, i nord till Dorotea kommun och Vilhelmina kommun i Västerbottens län och i öst till Sollefteå kommun i Västernorrlands län. Kommunen ligger i landskapen Jämtland och Ångermanland med en mindre kil norr om Tåsjön i Lappland.

### Topografi och hydrografi
Den till arealen stora kommunen har flera olika naturtyper. Längst i nordväst finns storbruten fjällnatur. Fjällen är dock relativt låga med få toppar högre än 1 200 meter. De högsta fjällen är det mäktiga Sielkentjakke med sina 1 315 meter över havet och den svenska delen av Sipmeke (vid Riksröse 203A) som är 1 393 meter över havet. Fjällnaturen övergår sedan i så kallad förfjällsterräng med delvis sjöfyllda nordväst–sydöstliga dalar. Genom Ströms Vattudals 16 mil långsträckta sjösystem rinner Faxälven vidare mot sydöst. Vidsträckta slättområden i form av skog- och myrmarker med moräntäckta kalkstenar och skiffrar finns mellan fjällkedjan och urbergets skogklädda bergskullterräng längst i öster. De nämnda bergarterna har, framför allt i kommunens södra del, gett upphov till en näringsrik odlingsbar jord. De geografiska förhållandena har också resulterat i att ängs- och myrmarkerna är mycket artrika på sina ställen.
Den geologiska trädgården vid Hjalmar Strömerskolan visar den lokala geologin och floran.
Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket.
|  | Bebyggelse (1,0 %) |

|  | Skog (73,4 %) |

|  | Öppen myrmark (10,1 %) |

|  | Jordbruksmark (0,5 %) |

|  | Övrig mark (15,0 %) |

|  | Bebyggelse (3,1 %) |

|  | Skog (68,0 %) |

|  | Öppen myrmark (7,2 %) |

|  | Jordbruksmark (7,4 %) |

|  | Övrig mark (14,3 %) |

### Naturskydd
År 2022 fanns 55 naturreservat i Strömsunds kommun. Ett exempel är Stormyrhögen med en trollskog klädd med lavar och mossor. I reservatet finns minst 13 rödlistade arter. Ett annat exempel är Siljeåsen som även är klassad som Natura 2000-område. Hela reservatet består av gammal granskog varav hälften sumpskog. På den kalkrika marken växer exempelvis skogsrör, kransrams,  knärot, tvåblad och guckusko.

### Administrativ indelning
Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i sju församlingar – Frostviken, Gåxsjö, Hammerdal, Ström-Alanäs, Bodum, Fjällsjö och Tåsjö.
Från 2016 övergick indelningen till att vara baserad på åtta distrikt, vilka motsvarar de tidigare socknarna – Alanäs, Bodum, Fjällsjö, Frostviken, Gåxsjö, Hammerdal, Ström och Tåsjö.

### Tätorter
Strömsunds kommun är en utpräglad glesbygdskommun med cirka 60 procent av befolkningen boende i tätorter och 28 procent i centralorten.
Det finns sju tätorter i Strömsunds kommun. I tabellen presenteras tätorterna i storleksordning. Centralorten är i fet stil.
| Nr | Tätort    | Folkmängd 2015 | Landskap     |
| -- | --------- | -------------- | ------------ |
| 1  | Strömsund | 3 690          | Jämtland     |
| 2  | Hammerdal | 1 043          | Jämtland     |
| 3  | Hoting    | 648            | Ångermanland |
| 4  | Backe     | 535            | Ångermanland |
| 5  | Rossön    | 344            | Ångermanland |
| 6  | Gäddede   | 321            | Jämtland     |
| 7  | Näsviken  | 226            | Jämtland     |

## Styre och politik

### Styre
Strömsunds kommun är en starkt Socialdemokratisk kommun. Socialdemokraternas dominerande ställning har genom åren försvagats successivt vid varje val fram till 1998 då man förlorade tre mandat och den egna majoriteten i kommunfullmäktige. Man inledde ett samarbete med Vänsterpartiet, men det var kortvarigt och i stället bildade man majoritet med Centerpartiet. Efter kommunvalet 2002 regerade Socialdemokraterna i minoritet men med stöd av Centerpartiet.
Vid kommunvalet 2006 gjorde det lokala partiet Rättvis Demokrati inträde i kommunfullmäktige och blev näst största parti. Samtidigt åkte Miljöpartiet och Kristdemokraterna ut ur fullmäktige. Rättvis Demokrati ville bilda en allians med de borgerliga partierna i kommunen och bollen låg hos Centerpartiet som förhandlade med Socialdemokraterna som man stöttat i åtta års tid. Centerpartiet valde till sist att ingå i allians med Rättvis Demokrati, Moderaterna och Folkpartiet. Denna allians har kommit att benämnas "Strömsundsalliansen". Karin Stierna (C) utsågs till kommunstyrelsens ordförande och kommunalråd på heltid. Jan-Olof Andersson (M) utsågs till förste vice ordförande och kommunalråd på halvtid och Göran Edman (Rättvis Demokrati) utsågs till andre vice ordförande och även han som kommunalråd på halvtid. Lennart Oscarsson (S), tidigare kommunstyrelsens ordförande, utsågs till tredje vice ordförande och oppositionsråd. I och med detta hamnade Socialdemokraterna i opposition för första gången sedan kommunen bildades.
De borgerliga partierna valde den 10 oktober 2007 att avbryta samarbetet med Rättvis Demokrati. Strömsunds kommuns nya styre blev klart den 19 december 2007 då de borgerliga partierna fick mandat att styra kommunen i minoritet, med 15 röster för och 12 emot (RD och V). Fem Socialdemokrater valde att stödja de borgerliga partierna och de övriga åtta avstod från att rösta. Karin Stierna fick fortsätta som kommunalråd på heltid och Jan-Olof Andersson blev kommunalråd på 75 procent, samtidigt som Göran Edman inte fick fortsätta som kommunalråd. Mandatperioden 2010 till 2014 styrde Socialdemokraterna i en majoritetskoalition med Vänsterpartiet.
Samma koalition fortsatte sedan att styra i majoritet efter valen 2014 och 2018. Efter valet 2022 valde Socialdemokraterna och Centerpartiet att blida styre tillsammans.

### Kommunfullmäktige

#### Presidium
| Presidium 2022–2026    | Presidium 2022–2026 | Presidium 2022–2026 |
| ---------------------- | ------------------- | ------------------- |
| Ordförande             | S                   | Elisabeth Lindholm  |
| Förste vice ordförande | C                   | Magnus Svensson     |
| Andre vice ordförande  | M                   | Catarina Espmark    |

#### Mandatfördelning 1973–2022
| 3 | 26 | 14 | 2 |  | 3 |

| 46 |

| 3 | 26 | 14 | 2 |  | 3 |

| 43 |

| 3 | 27 | 12 | 2 |  | 4 |

| 39 | 10 |

| 3 | 29 | 11 |  |  | 4 |

| 36 | 13 |

| 3 | 28 | 10 | 3 |  | 4 |

| 36 | 13 |

| 3 | 27 | 2 | 10 | 3 |  | 3 |

| 30 | 19 |

| 3 | 26 |  | 11 | 3 |  | 4 |

| 28 | 21 |

| 5 | 25 | 2 | 10 | 3 |  | 3 |

| 26 | 23 |

| 9 | 22 | 2 | 9 |  | 2 | 4 |

| 28 | 21 |

| 8 | 22 |  | 10 | 2 | 2 | 4 |

| 27 | 22 |

| 3 | 13 | 9 | 5 |  | 4 |

| 18 | 17 |

| 3 | 17 | 3 | 2 | 5 | 5 |

| 22 | 13 |

| 3 | 17 |  | 2 | 3 | 5 | 4 |

| 21 | 14 |

| 2 | 16 | 2 | 4 | 7 | 4 |

| 20 | 15 |

| 2 | 13 |  | 6 | 5 | 8 |

| 17 | 18 |

### Nämnder

#### Kommunstyrelse
Totalt har kommunstyrelsen 15 ledamöter, varav Socialdemokraterna har sju, Centerpartiet har tre, Moderaterna har två, Rättvis demokrati, Sverigedemokraterna och Vänsterpartiet har en ledamot vardera.
| Presidium 2022–2026    | Presidium 2022–2026 | Presidium 2022–2026 |
| ---------------------- | ------------------- | ------------------- |
| Ordförande             | S                   | Susanne Hansson     |
| Förste vice ordförande | C                   | Mats Gärd           |
| Andre vice ordförande  | M                   | Simon Högberg       |

#### Lista över kommunstyrelsens ordförande
| Namn | Namn                  | Tillträdde     | Avgick           |
| ---- | --------------------- | -------------- | ---------------- |
|      | Lennart Oscarsson (S) | 1998           | 31 december 2006 |
|      | Karin Stierna (C)     | 1 januari 2007 | 31 december 2010 |
|      | Gudrun Hansson (S)    | 1 januari 2011 | 30 april 2015    |
|      | Susanne Hansson (S)   | 10 juni 2015-  |                  |

#### Övriga nämnder
| Nämnd                                 | Ordförande | Ordförande        | Vice ordförande | Vice ordförande  |
| ------------------------------------- | ---------- | ----------------- | --------------- | ---------------- |
| Barn-, kultur- och utbildningsnämnden | S          | Sara Kjellsdotter | M               | Karin Holmquist  |
| Miljö- och byggnämnden                | S          | Tomas Jangenmalm  | M               | Herman Holmquist |
| Socialnämnden                         | S          | Morgan Olsson     | M               | Eskil Ehnberg    |
| Valnämnden                            | S          | Gudrun Andreasson | M               | Herman Holmquist |

### Vänorter
Strömsunds kommun har en vänort:
- Hausjärvi, Finland

## Ekonomi och infrastruktur

### Näringsliv
Jordbruksnäringen, som tidigare var omfattande och basen för försörjningen inom kommunen, slogs nästan helt ut under 1900-talets andra hälft. Även den förut så dominerande skogsnäringen har under de senaste tjugo åren minskat i betydelse. Många arbetstillfällen har därigenom försvunnit, vilket speglas i att befolkningen minskat med omkring 10 000 personer inom gränserna för den nuvarande kommunen sedan slutet av 1950-talet.
Det finns dock ett mindre träföretag kvar, Norrskog Wood Products AB (hyvlade trävaror) i Hammerdal. Vid sidan av träindustrin finns i kommunen även en del metall-, betong- och livsmedelsindustri. Ett mycket expansivt verkstadsföretag under senare år har varit Engcon. Under en lång tid på 1900-talet kom även utbyggnaden av flera stora vattenkraftverk i kommunen att generera många arbetstillfällen. Turistnäringen med service- och tjänstenäringarna har ökat sedan 1980-talet, största arbetsgivare är dock kommunen själv.

### Infrastruktur

#### Transporter
Genom sydöstra delen av kommunen går ett flertal större vägar som Riksväg 45 samt länsvägarna 331, 339, 344, 345, 346. Länsväg 342 kommer in i kommunen från sydöst och genomkorsar kommunen mot Norge.
Sedan 1912 genomkorsas kommunen i sydvästlig–nordöstlig riktning av Inlandsbanan. Bibana finns till Strömsund från Ulriksfors. Även Hammerdal har haft järnvägsförbindelse genom en nio kilometer lång bibana. Denna revs dock upp 1985.
Hallvikens flygfält byggdes under andra världskriget som militär flygplats, men på 1960-talet ombildades den till civil flygplats med flygtaxitrafik. Under fem år gick flyg tur och retur Hallviken-Bromma och Hallviken-Sundsvall men verksamheten lades ner 1974. Därefter har flygplatsen tagits över av Strömsunds flygklubb.

#### Utbildning
År 2022 fanns nio grundskolor varav den största hade 200 elever och den minsta hade fem elever. Strömsunds kommuns enda gymnasieskola, Hjalmar Strömerskolan, hade både yrkesutbildningar och högskoleförberedande program. Vid gymnasiet fanns också ett nationellt idrottsgymnasium inom sportskytte. År 2014 öppnade Campus Strömsund där Uppsala universitet och Campus Gotland skulle hålla i utbildningar inom bland annat vindkraft. År 2021 var andelen personer i åldersgruppen 25 till 64 år med minst tre års eftergymnasial utbildning 13,9 procent, vilket var lägre än genomsnittet för Sverige där andelen var 29,6 procent.

## Befolkning

### Demografi

#### Befolkningsutveckling
Kommunen har 11 006 invånare (31 mars 2025), vilket placerar den på 203:e plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner.
| Befolkningsutvecklingen i Strömsunds kommun 1850–2020 | Befolkningsutvecklingen i Strömsunds kommun 1850–2020 | Befolkningsutvecklingen i Strömsunds kommun 1850–2020 | Befolkningsutvecklingen i Strömsunds kommun 1850–2020 | Befolkningsutvecklingen i Strömsunds kommun 1850–2020 |
| ----------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------- | ----------------------------------------------------- |
|                                                       |                                                       |                                                       |                                                       |                                                       |
| År                                                    |                                                       |                                                       | Folkmängd                                             |                                                       |
| 1850                                                  | 1850                                                  |                                                       | 7 506                                                 |                                                       |
| 1860                                                  | 1860                                                  |                                                       | 9 309                                                 |                                                       |
| 1870                                                  | 1870                                                  |                                                       | 11 583                                                |                                                       |
| 1880                                                  | 1880                                                  |                                                       | 14 603                                                |                                                       |
| 1890                                                  | 1890                                                  |                                                       | 17 808                                                |                                                       |
| 1900                                                  | 1900                                                  |                                                       | 19 940                                                |                                                       |
| 1910                                                  | 1910                                                  |                                                       | 22 504                                                |                                                       |
| 1920                                                  | 1920                                                  |                                                       | 25 579                                                |                                                       |
| 1930                                                  | 1930                                                  |                                                       | 26 644                                                |                                                       |
| 1940                                                  | 1940                                                  |                                                       | 26 161                                                |                                                       |
| 1950                                                  | 1950                                                  |                                                       | 25 139                                                |                                                       |
| 1960                                                  | 1960                                                  |                                                       | 23 788                                                |                                                       |
| 1970                                                  | 1970                                                  |                                                       | 18 460                                                |                                                       |
| 1975                                                  | 1975                                                  |                                                       | 17 758                                                |                                                       |
| 1980                                                  | 1980                                                  |                                                       | 17 343                                                |                                                       |
| 1985                                                  | 1985                                                  |                                                       | 16 611                                                |                                                       |
| 1990                                                  | 1990                                                  |                                                       | 16 093                                                |                                                       |
| 1995                                                  | 1995                                                  |                                                       | 15 316                                                |                                                       |
| 2000                                                  | 2000                                                  |                                                       | 13 938                                                |                                                       |
| 2005                                                  | 2005                                                  |                                                       | 12 931                                                |                                                       |
| 2010                                                  | 2010                                                  |                                                       | 12 185                                                |                                                       |
| 2015                                                  | 2015                                                  |                                                       | 11 712                                                |                                                       |
| 2020                                                  | 2020                                                  |                                                       | 11 488                                                |                                                       |

#### Utländsk bakgrund
Den 31 december 2014 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar) 1 334, eller 11,24 % av befolkningen (hela befolkningen: 11 873 den 31 december 2014). Den 31 december 2002 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund enligt samma definition 532, eller 3,98 % av befolkningen (hela befolkningen: 13 371 den 31 december 2002).

#### Invånare efter de vanligaste födelseländerna
Den 31 december 2014 utgjorde folkmängden i Strömsunds kommun 11 873 personer. Av dessa var 1 193 personer (10,0 %) födda i ett annat land än Sverige. I denna tabell har de nordiska länderna samt de 12 länder med flest antal utrikes födda (i hela riket) tagits med. En person som inte kommer från något av de här 17 länderna har istället av Statistiska centralbyrån förts till den världsdel som deras födelseland tillhör.
| Födelseland      | Födelseland                       | Födelseland |
| ---------------- | --------------------------------- | ----------- |
| 31 december 2014 |                                   |             |
| 1                | Sverige                           | 10 680      |
| 2                | Asien: Övriga länder              | 211         |
| 3                | Europeiska unionen: Övriga länder | 131         |
| 4                | Afrika: Övriga länder             | 128         |
| 5                | Norge                             | 120         |
| 6                | Tyskland                          | 102         |
| 7                | Afghanistan                       | 86          |
| 8                | Finland                           | 76          |
| 9                | Thailand                          | 70          |
| 10               | Syrien                            | 44          |
| 11               | Polen                             | 41          |
| 12               | Turkiet                           | 40          |
| 13               | Iran                              | 29          |
| 14               | Europa utom EU: Övriga länder     | 26          |
| 15               | Somalia                           | 25          |
| 16               | Danmark                           | 21          |
| 17               | Sydamerika                        | 16          |
| 18               | Nordamerika                       | 14          |
| 19               | Kina                              | 8           |
| 20               | Bosnien och Hercegovina           | 2           |
| 20               | Okänt födelseland                 | 2           |
| 22               | / SFR Jugoslavien/FR Jugoslavien  | 1           |
| 23               | Irak                              | 0           |
| 23               | Island                            | 0           |
| 23               | Oceanien                          | 0           |
| 23               | Sovjetunionen                     | 0           |

## Kultur

### Museum
Bland kommunens museer återfinns Beppe Wolgers-museet på hembygdsgården i Strömsund, Hotings Bilmuseum och Stenåldersmuseet i Rossön.
I kommunen finns ett antal hembygdsgårdar, till exempel Fjällsjö hembygdsgård, Frostvikens hembygdsgård, Hammerdals hembygdsgård, Kyrktåsjö hembygdsgård, Rossöns hembygdsgård, Valågårdens bygdegård i Hoting och Ströms hembygdsgård med bland annat en unik samling båtmotorer.
Vid hembygdsgården i Backe finns en byggnadsminnesförklarad kägelbana.
I Lusthuset vid Yxskaftkälen finns, förutom en vattenträdgård, ett miniatyrlandskap föreställande Yxskaftkälens järnvägar.

### Kulturarv
Redan under stenåldern fanns det bosättningar på flera platser. Åtminstone tre av de nuvarande församlingskyrkorna i kommunen har haft medeltida föregångare. Ströms kyrka, som byggdes 1845–47, ersatte en medeltida stenkyrka byggd omkring 1300. Nära kyrkan har också några vikingatida fynd gjorts. Bland kultursevärdheterna kan förutom de tio kyrkorna, Alanäs kyrka, Ankarede kapell, Bodums kyrka, Fjällsjö kyrka, Gäddede kyrka, Gåxsjö kyrka, Hammerdals kyrka, Ströms kyrka, Tåsjö kyrka och Vikens kapell, . På Långön utanför Hoting finns gravfält från vikingatiden och vid Brattforsen (mellan Backe och Strömsund) och Fångsjön finns hällmålningar daterade till cirka 2 500–2 000 f.Kr.

### Kommunvapen
Blasonering: På en delad sköld med den övre delen i rött har placerats STRÖMSUNDSBRON i svart siluett. På sköldens undre del mot silverbotten blå vågor föreställande vatten i STRÖMS VATTUDAL.
Vapnet tillkom genom en utlyst tävling 1973. Vapnet bryter mot flera heraldiska regler och godkändes inte av statsheraldikern, men hans utslag är endast rådgivande och kommunen lät ändå registrera det hos Patent- och registreringsverket 1974. Alla de ingående tidigare kommunerna hade heraldiska vapen, men man beslutade att använda ett helt nytt, gemensamt, vapen.

title: Strömsunds kommun

wikitext:
{{faktamall svensk kommun WD}}
'''Strömsunds kommun''' är en [[Sveriges kommuner|kommun]] i [[Jämtlands län]]. [[Centralort]] är [[Strömsund]].

I nordvästra delen av kommunen finns relativt låga fjäll medan sjörik förfjällsterräng hittas i sydvästra delen av kommunen. Det traditionella jord- och skogsbruket har nästintill helt slagits ut och industrisektorn har istället vuxit.

Befolkningstrenden har sedan 1930-talet varit negativ och mellan 1960 och 2015 mer än halverades antalet invånare. Kommunen är ett starkt fäste för [[Socialdemokraterna (Sverige)|Socialdemokraterna]] och partiet har, tillsammans med [[Vänsterpartiet]], styrt kommunen efter samtliga val under 2010-talet.

== Administrativ historik ==
Kommunens område motsvarar [[socken i Sverige|socknarna]], [[Ströms socken|Ström]], [[Alanäs socken|Alanäs]], [[Hammerdals socken|Hammerdal]], [[Frostvikens socken|Frostviken]], [[Fjällsjö socken|Fjällsjö]], [[Bodums socken|Bodum]] och [[Tåsjö socken|Tåsjö]]. I dessa socknar bildades vid [[kommunreformen 1862]] [[landskommun]]er med motsvarande namn. 1893 tillkom [[Gåxsjö landskommun]] genom en utbrytning ur [[Hammerdals landskommun]].

[[Strömsunds municipalsamhälle]] inrättades 19 januari 1901 och upplöstes vid utgången av 1962. [[Hammerdals municipalsamhälle]] inrättades 9 maj 1941 och upplöstes vid utgången av 1965.

Vid [[kommunreformen 1952]] återförenades [[Gåxsjö landskommun]] med [[Hammerdals landskommun]], samtidigt som [[Bodums landskommun]] uppgick i [[Fjällsjö landskommun]] (då i [[Västernorrlands län]]), och [[Alanäs landskommun]] uppgick i [[Ströms landskommun]], medan [[Frostvikens landskommun]] och [[Tåsjö landskommun]] förblev opåverkade.

1967 uppgick [[Tåsjö landskommun]] i Fjällsjö landskommun. Vid [[kommunreformen 1971]] bildades [[Ströms kommun|Ströms]], [[Frostvikens kommun|Frostvikens]], [[Hammerdals kommun|Hammerdals]] och [[Fjällsjö kommun]]er av motsvarande landskommuner. Strömsunds kommun bildades 1974 av dessa fyra kommuner.<ref>{{Bokref/Sveriges kommunindelning 1863-1993}}</ref>

Kommunen ingick från bildandet till 1982 i [[Jämtbygdens domsaga]], och kommunen ingår sedan 1982 i [[Östersunds domsaga]].<ref>[[Elsa Trolle Önnerfors]]: [http://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/show/bilaga/showDokument.raa;jsessionid=5213C684E61DB35DF016631901B52860?dokumentId=21000001427940&thumbnail=false ''Domsagohistorik - Östersunds tingsrätt'' (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)]</ref>

Kommunen ingår sedan 2010 i [[Förvaltningsområdet för samiska]]<ref>{{lagref|2009|724|paragraf=6|text=Lag om nationella minoriteter och minoritetsspråk}}</ref>, kommunnamnet på [[sydsamiska]] är '' Straejmien tjïelte'' <ref>Enligt kommunens webbplats</ref>.

==Geografi==
Kommunen gränsar i väst till [[Krokoms kommun]] och de norska kommunerna [[Røyrviks kommun|Røyrvik]] och [[Lierne kommun|Lierne]] i [[Trøndelag fylke]], i syd till [[Östersunds kommun]] och [[Ragunda kommun]] i [[Jämtlands län]], i nord till [[Dorotea kommun]] och [[Vilhelmina kommun]] i [[Västerbottens län]] och i öst till [[Sollefteå kommun]] i [[Västernorrlands län]]. Kommunen ligger i [[Landskap i Sverige|landskap]]en [[Jämtland]] och [[Ångermanland]] med en mindre kil norr om [[Tåsjön]] i [[Lappland, Sverige|Lappland]].

===Topografi och hydrografi===
{{Se även|Lista över insjöar i Strömsunds kommun}}

[[Fil:Strömsund and Ströms vattudal.jpg|miniatyr|Utsikt över [[Russfjärden]], [[Ströms Vattudal]].]]

[[Fil:Tåsjömasten, Tåsjö, Ångermanland 4 oktober 2003.png|miniatyr|300px|[[Tåsjömasten]].]]

Den till arealen stora kommunen har flera olika naturtyper. Längst i nordväst finns storbruten [[fjäll]]natur. Fjällen är dock relativt låga med få toppar högre än 1 200 meter. De högsta fjällen är det mäktiga [[Sielkentjakke]] med sina 1 315 meter över havet och den svenska delen av [[Sipmeke]] (vid Riksröse 203A) som är 1 393 meter över havet. Fjällnaturen övergår sedan i så kallad förfjällsterräng med delvis sjöfyllda nordväst–sydöstliga dalar. Genom [[Ströms Vattudal]]s 16 mil långsträckta sjösystem rinner [[Faxälven]] vidare mot sydöst. Vidsträckta [[slätt]]områden i form av skog- och [[myr]]marker med [[morän (jordart)|moräntäckta]] [[kalksten]]ar och [[skiffer|skiffrar]] finns mellan fjällkedjan och urbergets skogklädda bergskullterräng längst i öster. De nämnda bergarterna har, framför allt i kommunens södra del, gett upphov till en näringsrik odlingsbar jord. De geografiska förhållandena har också resulterat i att ängs- och myrmarkerna är mycket artrika på sina ställen.

Den geologiska trädgården vid Hjalmar Strömerskolan visar den lokala geologin och floran.<ref>{{Webbref|titel=Geologiska trädgården|url=https://www.stromsund.se/4346.html|verk=www.stromsund.se|hämtdatum=2022-06-17|språk=sv}}</ref>

Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket.<ref>{{Webbref|titel=Markanvändningen i Sverige efter region och markanvändningsklass. Vart 5:e år 2010 - 2020|url=http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0803__MI0803A/MarkanvN/|verk=Statistikdatabasen|hämtdatum=2022-10-12|språk=sv}}</ref>

{|
|-
! Strömsunds kommun !! Hela riket
|-
|{{Cirkeldiagram
|värde1 = 1.0 |etikett1 = Bebyggelse | färg1 = darkslategray
|värde2 = 73.4 |etikett2 = Skog|färg2 = forestgreen
|värde3 =10.1 |etikett3 = Öppen myrmark| färg3 = sienna | värde4 = 0.5 |etikett4 = Jordbruksmark |färg4 = gold
|värde5 = 15.0 |etikett5 = Övrig mark | färg5 = white
|bredd=150}}
|
{{Cirkeldiagram
|värde1 = 3.1 | etikett1 = Bebyggelse | färg1 = darkslategray
|värde2 = 68.0 | etikett2 = Skog| färg2 = forestgreen
|värde3 = 7.2 | etikett3 = Öppen myrmark | färg3 = sienna | värde4 = 7.4 | etikett4 = Jordbruksmark | färg4 = gold
|värde5 = 14.3 | etikett5 = Övrig mark | färg5 = white
|bredd=150}}
|}

===Naturskydd===
År 2022 fanns [[:Kategori:Naturreservat i Strömsunds kommun|55 naturreservat i Strömsunds kommun]].<ref>{{Webbref|titel=Sök|url=https://www.lansstyrelsen.se/jamtland/besoksmal/sok.html|verk=www.lansstyrelsen.se|hämtdatum=2022-06-18|språk=sv}}</ref> Ett exempel är [[Stormyrhögen]] med en trollskog klädd med [[lavar]] och [[mossor]]. I reservatet finns minst 13 [[rödlistade arter]].<ref>{{Webbref|titel=Stormyrhögen|url=https://www.lansstyrelsen.se/jamtland/besoksmal/naturreservat/stormyrhogen.html|verk=www.lansstyrelsen.se|hämtdatum=2022-06-18|språk=sv}}</ref> Ett annat exempel är [[Siljeåsen]] som även är klassad som [[Natura 2000]]-område. Hela reservatet består av gammal granskog varav hälften [[sumpskog]]. På den kalkrika marken växer exempelvis [[skogsrör]], [[kransrams]],  [[knärot]], [[tvåblad]] och [[guckusko]].<ref>{{Webbref|titel=Siljeåsen|url=https://www.lansstyrelsen.se/jamtland/besoksmal/naturreservat/siljeasen.html|verk=www.lansstyrelsen.se|hämtdatum=2022-06-18|språk=sv}}</ref>

===Administrativ indelning===
[[Fil:Distrikt Strömsund.jpg|mini|Distrikt (socknar) i Strömsunds kommun.]]

Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i sju [[Församlingar i Svenska kyrkan|församlingar]] – [[Frostvikens församling|Frostviken]], [[Gåxsjö församling|Gåxsjö]], [[Hammerdals församling|Hammerdal]], [[Ström-Alanäs församling|Ström-Alanäs]], [[Bodums församling|Bodum]], [[Fjällsjö församling|Fjällsjö]] och [[Tåsjö församling|Tåsjö]].

Från 2016 övergick indelningen till att vara baserad på åtta [[Sveriges distrikt|distrikt]],<ref>{{Sveriges distrikt}}</ref> vilka motsvarar de tidigare socknarna – [[Alanäs distrikt|Alanäs]], [[Bodums distrikt|Bodum]], [[Fjällsjö distrikt|Fjällsjö]], [[Frostvikens distrikt|Frostviken]], [[Gåxsjö distrikt|Gåxsjö]], [[Hammerdals distrikt|Hammerdal]], [[Ströms distrikt|Ström]] och [[Tåsjö distrikt|Tåsjö]].
=== Tätorter ===
Strömsunds kommun är en utpräglad [[glesbygd]]skommun med cirka 60 procent av befolkningen boende i [[tätort]]er och 28 procent i centralorten.

Det finns sju [[tätort]]er i Strömsunds kommun. I tabellen presenteras tätorterna i storleksordning. Centralorten är i fet stil.

{|class="wikitable"
! Nr !! Tätort !! Folkmängd 2015 !! Landskap
|-
| 1 || '''[[Strömsund]]''' || align="right" | {{nts|3690}} || Jämtland
|-
| 2 || [[Hammerdal]] || align="right" | {{nts|1043}} || Jämtland
|-
| 3 || [[Hoting]] || align="right" | {{nts|648}} || Ångermanland
|-
| 4 || [[Backe, Strömsunds kommun|Backe]] || align="right" | {{nts|535}} || Ångermanland
|-
| 5 || [[Rossön]] || align="right" | {{nts|344}}  || Ångermanland
|-
| 6 || [[Gäddede]] || align="right" | {{nts|321}} || Jämtland
|-
| 7 || [[Näsviken, Strömsunds kommun|Näsviken]] || align="right" | {{nts|226}} || Jämtland
|}

== Styre och politik ==
=== Styre ===
Strömsunds kommun är en starkt [[Socialdemokraterna (Sverige)|Socialdemokratisk]] kommun. Socialdemokraternas dominerande ställning har genom åren försvagats successivt vid varje val fram till 1998 då man förlorade tre [[mandat]] och den egna majoriteten i [[kommunfullmäktige]]. Man inledde ett samarbete med [[Vänsterpartiet]], men det var kortvarigt och i stället bildade man majoritet med [[Centerpartiet]]. Efter [[kommunval]]et 2002 regerade Socialdemokraterna i minoritet men med stöd av Centerpartiet.

Vid kommunvalet 2006 gjorde det lokala partiet [[Rättvis Demokrati]] inträde i kommunfullmäktige och blev näst största parti. Samtidigt åkte [[Miljöpartiet]] och [[Kristdemokraterna (Sverige)|Kristdemokraterna]] ut ur fullmäktige. Rättvis Demokrati ville bilda en allians med de [[borgerliga partier]]na i kommunen och bollen låg hos Centerpartiet som förhandlade med Socialdemokraterna som man stöttat i åtta års tid. Centerpartiet valde till sist att ingå i allians med Rättvis Demokrati, Moderaterna och [[Folkpartiet]]. Denna allians har kommit att benämnas "Strömsundsalliansen". [[Karin Stierna]] (C) utsågs till [[kommunstyrelse]]ns ordförande och [[kommunalråd]] på heltid. Jan-Olof Andersson (M) utsågs till förste vice ordförande och kommunalråd på halvtid och Göran Edman (Rättvis Demokrati) utsågs till andre vice ordförande och även han som kommunalråd på halvtid. Lennart Oscarsson (S), tidigare kommunstyrelsens ordförande, utsågs till tredje vice ordförande och oppositionsråd. I och med detta hamnade Socialdemokraterna i opposition för första gången sedan kommunen bildades.<ref>[http://www.svt.se/nyheter/regionalt/jamtland/stromsundsstyre-klart Sveriges Television, 17 oktober 2006: ''Strömsundsstyre klart''] Läst 1 mars 2016</ref>

De borgerliga partierna valde den 10 oktober 2007 att avbryta samarbetet med Rättvis Demokrati. Strömsunds kommuns nya styre blev klart den 19 december 2007 då de borgerliga partierna fick mandat att styra kommunen i minoritet, med 15 röster för och 12 emot (RD och V). Fem Socialdemokrater valde att stödja de borgerliga partierna och de övriga åtta avstod från att rösta. Karin Stierna fick fortsätta som kommunalråd på heltid och Jan-Olof Andersson blev kommunalråd på 75 procent, samtidigt som Göran Edman inte fick fortsätta som kommunalråd.<ref>[http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=78&artikel=1787522 Sveriges Radio, 19 december 2007: ''Klart vilka politiker som ska styra i Strömsund''] Läst 1 mars 2016</ref> Mandatperioden 2010 till 2014 styrde Socialdemokraterna i en majoritetskoalition med Vänsterpartiet.

Samma koalition fortsatte sedan att styra i majoritet efter valen 2014 och 2018.<ref>{{Webbref|titel=Samma majoritetsstyre i Strömsunds kommun|url=https://affarsnyttnorr.se/samma-majoritetsstyre-stromsunds-kommun/|verk=Affärsnytt Norr|datum=2018-10-12|hämtdatum=2022-06-17|språk=sv-SE}}</ref> Efter valet 2022 valde Socialdemokraterna och Centerpartiet att blida styre tillsammans.

=== Kommunfullmäktige ===
==== Presidium ====
{| class="wikitable"
! colspan="3" |Presidium 2022–2026<ref>{{Webbref|url=https://www.stromsund.se/619.html|titel=Kommunfullmäktige|hämtdatum=2025-03-15|utgivare=www.stromsund.se|verk=Strömsunds kommun}}</ref>
|-
|Ordförande
| style="text-align: center; color: white" bgcolor="{{partifärg|s}}" | S
|Elisabeth Lindholm
|-
|Förste vice ordförande
| style="text-align: center; color: white" bgcolor="{{partifärg|c}}" | C
|Magnus Svensson
|-
|Andre vice ordförande
| style="text-align: center; color: white" bgcolor="{{partifärg|m}}" | M
|Catarina Espmark
|}

==== Mandatfördelning 1973–2022 ====
{{mandattabell_start|län=23|v|s|mp|2313-rd|sd|c|l|kd|m}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=90,6|kvinnor=3|1973|49|v|3|s|26|mp|0|2313-rd|0|sd|0|c|14|l|2|kd|1|m|3}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=90,7|kvinnor=6|1976|49|v|3|s|26|mp|0|2313-rd|0|sd|0|c|14|l|2|kd|1|m|3}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=89,2|kvinnor=10|1979|49|v|3|s|27|mp|0|2313-rd|0|sd|0|c|12|l|2|kd|1|m|4}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=89,4|kvinnor=13|1982|49|v|3|s|29|mp|0|2313-rd|0|sd|0|c|11|l|1|kd|1|m|4}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=87,6|kvinnor=13|1985|49|v|3|s|28|mp|0|2313-rd|0|sd|0|c|10|l|3|kd|1|m|4}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=84,1|kvinnor=19|1988|49|v|3|s|27|mp|2|2313-rd|0|sd|0|c|10|l|3|kd|1|m|3}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=83,6|kvinnor=21|1991|49|v|3|s|26|mp|1|2313-rd|0|sd|0|c|11|l|3|kd|1|m|4}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=84,0|kvinnor=23|1994|49|v|5|s|25|mp|2|2313-rd|0|sd|0|c|10|l|3|kd|1|m|3}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=79,55|kvinnor=21|1998|49|v|9|s|22|mp|2|2313-rd|0|sd|0|c|9|l|1|kd|2|m|4}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=77,59|kvinnor=22|2002|49|v|8|s|22|mp|1|2313-rd|0|sd|0|c|10|l|2|kd|2|m|4}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=79,09|kvinnor=17|2006|35|v|3|s|13|mp|0|2313-rd|9|sd|0|c|5|l|1|kd|0|m|4}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=79,94|kvinnor=13|2010|35|v|3|s|17|mp|0|2313-rd|3|sd|2|c|5|l|0|kd|0|m|5}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=81,00|kvinnor=14|2014|35|v|3|s|17|mp|1|2313-rd|2|sd|3|c|5|l|0|kd|0|m|4}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=81,30|kvinnor=15|2018|35|v|2|s|16|mp|0|2313-rd|2|sd|4|c|7|l|0|kd|0|m|4}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=79,47|kvinnor=18|2022|35|v|2|s|13|mp|0|2313-rd|1|sd|6|c|5|l|0|kd|0|m|8}}
{{mandattabell_slut}}

=== Nämnder ===
==== Kommunstyrelse ====
Totalt har kommunstyrelsen 15 ledamöter, varav Socialdemokraterna har sju, Centerpartiet har tre, Moderaterna har två, Rättvis demokrati, Sverigedemokraterna och Vänsterpartiet har en ledamot vardera.<ref name=":0">{{Webbref|url=https://www.stromsund.se/605.html|titel=Kommunstyrelsen|hämtdatum=2025-03-15|verk=Strömsunds kommun}}</ref>

{| class="wikitable"
! colspan="3" |Presidium 2022–2026<ref name=":0" />
|-
|Ordförande
| style="text-align: center; color: white" bgcolor="{{partifärg|s}}" | S
|Susanne Hansson
|-
|Förste vice ordförande
| style="text-align: center; color: white" bgcolor="{{partifärg|c}}" | C
|Mats Gärd
|-
|Andre vice ordförande
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="text-align: center; color: white" | M
|Simon Högberg
|}

==== Lista över kommunstyrelsens ordförande ====
{| class="wikitable"
|-
!colspan="2"| Namn
! Tillträdde
! Avgick
|-
| bgcolor="{{partifärg|s}}" |  || Lennart Oscarsson ([[Socialdemokraterna (Sverige)|S]]) || 1998 || 31 december 2006<ref>[http://www.ltz.se/jamtland/stromsund/kandiderar-inte-som-s-kommunalrad-igen LT: ''Kandiderar inte som s-kommunalråd igen''] {{Wayback|url=http://www.ltz.se/jamtland/stromsund/kandiderar-inte-som-s-kommunalrad-igen |date=20160310173523 }} Läst 1 mars 2016</ref>
|-
|bgcolor="{{partifärg|c}}"|  || [[Karin Stierna]] ([[Centerpartiet|C]]) || 1 januari 2007 || 31 december 2010
|-
| bgcolor="{{partifärg|s}}" |  || Gudrun Hansson ([[Socialdemokraterna (Sverige)|S]]) || 1 januari 2011 || 30 april 2015<ref>[http://www.stromsund.se/download/18.18408db314cbfe12bbf76d09/1430722313980/KF150422+%C2%A7+20-46.pdf Strömsunds kommun, kommunfullmäktige: Sammanträdesprotokoll 22 april 2015: ''§45 Avsägelse från Gudrun Hansson(s) av de kommunala uppdragen''] Läst 1 mars 2016.</ref>
|-
| bgcolor="{{partifärg|s}}" |  || Susanne Hansson ([[Socialdemokraterna (Sverige)|S]]) || 10 juni 2015-<ref>[http://www.stromsund.se/download/18.4259184614de036cfba28f34/1434546602552/KF150610+%C2%A7+47-75.pdf Strömsunds kommun, kommunfullmäktige: Sammanträdesprotokoll 10 juni 2015: ''§60 Val av ordförande i kommunstyrelsen för tiden intill den 31 december 2018 efter Gudrun Hansson (s)''] Läst 1 mars 2016.</ref> ||
|}

==== Övriga nämnder ====
{| class="wikitable"
! Nämnd !! colspan="2" | Ordförande
! colspan="2" |Vice ordförande
|-
|Barn-, kultur- och utbildningsnämnden<ref>{{Webbref|url=https://www.stromsund.se/11635.html|titel=Barn-, kultur- och utbildningsnämnden|hämtdatum=2025-03-15|verk=Strömsunds kommun}}</ref>
| style="text-align: center; color: white" bgcolor="{{partifärg|s}}" | S
|Sara Kjellsdotter
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="text-align: center; color: white" | M
|Karin Holmquist
|-
|Miljö- och byggnämnden<ref>{{Webbref|url=https://www.stromsund.se/648.html|titel=Miljö- och byggnämnden|hämtdatum=2025-03-15|verk=Strömsunds kommun}}</ref>
| style="text-align: center; color: white" bgcolor="{{partifärg|s}}" | S
|Tomas Jangenmalm
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="text-align: center; color: white" | M
|Herman Holmquist
|-
|Socialnämnden<ref>{{Webbref|url=https://www.stromsund.se/655.html|titel=Socialnämnden|hämtdatum=2025-03-15|verk=Strömsunds kommun}}</ref>
| style="text-align: center; color: white" bgcolor="{{partifärg|s}}" | S
|Morgan Olsson
| style="text-align: center; color: white" bgcolor="{{partifärg|m}}" | M
|Eskil Ehnberg
|-
|Valnämnden<ref>{{Webbref|url=https://www.stromsund.se/651.html|titel=Valnämnden|hämtdatum=2025-03-15|verk=Strömsunds kommun}}</ref>
| style="text-align: center; color: white" bgcolor="{{partifärg|s}}" | S
|Gudrun Andreasson
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="text-align: center; color: white" | M
|Herman Holmquist
|}

=== Vänorter ===
Strömsunds kommun har en [[vänort]]:

* {{Flaggbild|Finland}} [[Hausjärvi]], [[Finland]]

==Ekonomi och infrastruktur==
=== Näringsliv ===
[[Jordbruk]]snäringen, som tidigare var omfattande och basen för försörjningen inom kommunen, slogs nästan helt ut under 1900-talets andra hälft. Även den förut så dominerande [[skogsbruk|skogsnäringen]] har under de senaste tjugo åren minskat i betydelse. Många arbetstillfällen har därigenom försvunnit, vilket speglas i att befolkningen minskat med omkring 10 000 personer inom gränserna för den nuvarande kommunen sedan slutet av 1950-talet.

Det finns dock ett mindre [[träindustri|träföretag]] kvar, [[Norrskog (skogsägarförening)#Norrskog Wood Products|Norrskog Wood Products AB]] (hyvlade trävaror) i Hammerdal. Vid sidan av träindustrin finns i kommunen även en del [[metall]]-, [[betong]]- och [[livsmedelsindustri]]. Ett mycket expansivt verkstadsföretag under senare år har varit [[Engcon]]. Under en lång tid på 1900-talet kom även utbyggnaden av flera stora [[vattenkraft]]verk i kommunen att generera många arbetstillfällen. Turistnäringen med service- och tjänstenäringarna har ökat sedan 1980-talet, största arbetsgivare är dock kommunen själv.

===Infrastruktur===
====Transporter====

Genom sydöstra delen av kommunen går ett flertal större vägar som [[Riksväg 45]] samt länsvägarna [[Länsväg 331|331]], [[Länsväg 339|339]], [[Länsväg 344|344]], [[Länsväg 345|345]], [[Länsväg 346|346]]. [[Länsväg 342]] kommer in i kommunen från sydöst och genomkorsar kommunen mot [[Norge]].<ref>{{Webbref|titel=Strömsund - Uppslagsverk - NE.se|url=https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/str%C3%B6msund|verk=www.ne.se|hämtdatum=2022-06-18}}</ref>
[[Fil:Strömsundsbron2.jpg|miniatyr|300px|[[Strömsundsbron]].]]

Sedan 1912 genomkorsas kommunen i sydvästlig–nordöstlig riktning av [[Inlandsbanan]]. [[Bibana]] finns till Strömsund från [[Ulriksfors]]. Även Hammerdal har haft järnvägsförbindelse genom en nio kilometer lång bibana. Denna revs dock upp 1985.

[[Hallvikens flygfält]] byggdes under [[andra världskriget]] som militär flygplats, men på 1960-talet ombildades den till civil flygplats med [[Flygtaxi|flygtaxitrafik]]. Under fem år gick flyg tur och retur [[Hallviken]]-[[Bromma]] och Hallviken-[[Sundsvall]] men verksamheten lades ner 1974. Därefter har flygplatsen tagits över av [[Strömsunds flygklubb]].<ref>{{Webbref|titel=Entusiasten som håller liv i Hallvikens flygplats|url=https://www.ltz.se/2009-04-18/entusiasten-som-haller-liv-i-hallvikens-flygplats|verk=LT|hämtdatum=2022-06-18|språk=sv|datum=18 april 2009}}</ref>

====Utbildning====
År 2022 fanns nio grundskolor varav den största hade 200 elever och den minsta hade fem elever.<ref>{{Webbref|titel=Grundskolor i kommunen|url=https://www.stromsund.se/1148.html|verk=www.stromsund.se|hämtdatum=2022-06-18|språk=sv}}</ref> Strömsunds kommuns enda [[gymnasieskola]], [[Hjalmar Strömerskolan]], hade både yrkesutbildningar och högskoleförberedande program. Vid gymnasiet fanns också ett nationellt idrottsgymnasium inom [[sportskytte]].<ref>{{Webbref|titel=Gymnasium|url=https://www.stromsund.se/345.html|verk=www.stromsund.se|hämtdatum=2022-06-18|språk=sv}}</ref> År 2014 öppnade [[Campus Strömsund]] där [[Uppsala universitet]] och [[Campus Gotland]] skulle hålla i utbildningar inom bland annat vindkraft.<ref>{{Tidningsref|rubrik=Strömsund får campus|url=https://sverigesradio.se/artikel/5809320|tidning=Sveriges Radio|datum=2014-03-14|hämtdatum=2022-06-18|språk=sv}}</ref> År 2021 var andelen personer i åldersgruppen 25 till 64 år med minst tre års eftergymnasial utbildning 13,9 procent, vilket var lägre än genomsnittet för Sverige där andelen var 29,6 procent.<ref>{{Webbref|titel=Din kommun i siffror|url=https://www.ekonomifakta.se/Fakta/Regional-statistik/Din-kommun-i-siffror/|verk=Ekonomifakta|hämtdatum=2022-06-18|språk=sv}}</ref>

==Befolkning==
===Demografi===
====Befolkningsutveckling====
Kommunen har {{formatnum:{{Stat/Sverige/Kommuner/Befolkning|Strömsunds kommun}}}} invånare ({{date|{{Stat/Sverige/Kommuner/Befolkning|datum}}}}), vilket placerar den på [[Lista över Sveriges kommuner|{{ordningstal|{{Stat/Sverige/Kommuner/Befolkning rank|Strömsunds kommun}}}}]] plats avseende folkmängd bland [[Sverige]]s kommuner.

{{Befolkningsutveckling2
| namn = Strömsunds kommun
| fotnot =
| ref = <ref>{{webbref|url=http://www.ssd.scb.se/databaser/makro/SubTable.asp?yp=tansss&xu=C9233001&omradekod=BE&huvudtabell=BefolkningNy&omradetext=Befolkning&tabelltext=Folkm%E4ngden+efter+region%2C+civilst%E5nd%2C+%E5lder+och+k%F6n%2E+%C5r&preskat=O&prodid=BE0101&starttid=1970&stopptid=2010&Fromwhere=M&lang=1&langdb=1 |titel= SCB - Folkmängd efter region och tid}}</ref><ref>{{webbref|url=http://rystad.ddb.umu.se:8080/FolkNet/index.jsp |titel= DDB UMU}}</ref>
| inv2020 = 11488
| inv2015 = 11712
| inv2010 = 12185
| inv2005 = 12931
| inv2000 = 13938
| inv1995 = 15316
| inv1990 = 16093
| inv1985 = 16611
| inv1980 = 17343
| inv1975 = 17758
| inv1970 = 18460
| inv1960 = 23788
| inv1950 = 25139
| inv1940 = 26161
| inv1930 = 26644
| inv1920 = 25579
| inv1910 = 22504
| inv1900 = 19940
| inv1890 = 17808
| inv1880 = 14603
| inv1870 = 11583
| inv1860 = 9309
| inv1850 = 7506
}}

==== Utländsk bakgrund ====
Den 31 december 2014 utgjorde antalet invånare med [[utländsk bakgrund]] (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar) 1 334, eller 11,24 % av befolkningen (hela befolkningen: 11 873 den 31 december 2014). Den 31 december 2002 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund enligt samma definition 532, eller 3,98 % av befolkningen (hela befolkningen: 13 371 den 31 december 2002).<ref name="UtlBakKom">[http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0101__BE0101Q/UtlSvBakgTot/?rxid=f7123122-a545-4e42-922d-ffb043413f6d Antal personer med utländsk eller svensk bakgrund (fin indelning) efter region, ålder i tioårsklasser och kön. År 2002 - 2014] {{Wayback|url=http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0101__BE0101Q/UtlSvBakgTot/?rxid=f7123122-a545-4e42-922d-ffb043413f6d |date=20161112114817 }} (Läst 24 januari 2016)</ref>

==== Invånare efter de vanligaste födelseländerna ====
Den 31 december 2014 utgjorde folkmängden i Strömsunds kommun 11 873 personer. Av dessa var 1 193 personer (10,0 %) födda i ett annat land än Sverige. I denna tabell har de nordiska länderna samt de 12 länder med flest antal utrikes födda (i hela riket) tagits med. En person som inte kommer från något av de här 17 länderna har istället av Statistiska centralbyrån förts till den [[världsdel]] som deras födelseland tillhör.<ref name="Scbfödelseland">[http://www.scb.se/Statistik/BE/BE0101/2014A01J/BE0101-Utrikes-fodda-kom-fland.xlsx Statistiska centralbyrån: Utrikes födda efter län, kommun och födelseland 31 december 2014] {{Wayback|url=http://www.scb.se/Statistik/BE/BE0101/2014A01J/BE0101-Utrikes-fodda-kom-fland.xlsx |date=20150512021004 }} (XLS-fil) Läst 24 januari 2016</ref>
{| class="wikitable collapsible collapsed"
! colspan=3|  Födelseland<ref name="Scbfödelseland"/>
|-
| colspan=3| <center> ''31 december 2014''
|-
| 1 || {{Flaggbild2|Sverige}} || align=right | {{nts|10680}}
|-
| 2 || [[Asien]]: Övriga länder || align=right | {{nts|211}}
|-
| 3 || {{Flaggbild2|Europeiska unionen}}: Övriga länder || align=right | {{nts|131}}
|-
| 4 || [[Afrika]]: Övriga länder || align=right | {{nts|128}}
|-
| 5 || {{Flaggbild2|Norge}} || align=right | {{nts|120}}
|-
| 6 || {{Flaggbild2|Tyskland}} || align=right | {{nts|102}}
|-
| 7 || {{Flaggbild2|Afghanistan}} || align=right | {{nts|86}}
|-
| 8 || {{Flaggbild2|Finland}} || align=right | {{nts|76}}
|-
| 9 || {{Flaggbild2|Thailand}} || align=right | {{nts|70}}
|-
| 10 || {{Flaggbild2|Syrien}} || align=right | {{nts|44}}
|-
| 11 || {{Flaggbild2|Polen}} || align=right | {{nts|41}}
|-
| 12 || {{Flaggbild2|Turkiet}} || align=right | {{nts|40}}
|-
| 13 || {{Flaggbild2|Iran}} || align=right | {{nts|29}}
|-
| 14 || [[Europa]] utom EU: Övriga länder || align=right | {{nts|26}}
|-
| 15 || {{Flaggbild2|Somalia}} || align=right | {{nts|25}}
|-
| 16 || {{Flaggbild2|Danmark}} || align=right | {{nts|21}}
|-
| 17 || [[Sydamerika]] || align=right | {{nts|16}}
|-
| 18 || [[Nordamerika]] || align=right | {{nts|14}}
|-
| 19 || {{Flaggbild2|Kina}} || align=right | {{nts|8}}
|-
| 20 || {{Flaggbild2|Bosnien och Hercegovina}} || align=right | {{nts|2}}
|-
| 20 || Okänt födelseland || align=right | {{nts|2}}
|-
| 22 || {{Flaggbild|Jugoslavien}}/{{Flaggbild|Jugoslavien|förbundsrepubliken}}<br>[[SFR Jugoslavien]]/[[Förbundsrepubliken Jugoslavien|FR Jugoslavien]]|| align=right | {{nts|1}}
|-
| 23 || {{Flaggbild2|Irak}} || align=right | {{nts|0}}
|-
| 23 || {{Flaggbild2|Island}} || align=right | {{nts|0}}
|-
| 23 || [[Oceanien]] || align=right | {{nts|0}}
|-
| 23 || {{Flaggbild2|Sovjetunionen}} || align=right | {{nts|0}}
|}

==Kultur==
===Museum===
Bland kommunens museer återfinns [[Beppe Wolgers]]-museet på [[hembygdsgård|hembygdsgården]] i Strömsund, Hotings Bilmuseum och Stenåldersmuseet i [[Rossön]].

[[Fil:Strömsunds hembygdsgård1.jpg|miniatyr|300px|Ströms [[hembygdsgård]].]]
I kommunen finns ett antal [[hembygdsgård]]ar, till exempel Fjällsjö hembygdsgård, Frostvikens hembygdsgård, Hammerdals hembygdsgård, Kyrktåsjö hembygdsgård, Rossöns hembygdsgård, Valågårdens bygdegård i Hoting och Ströms hembygdsgård med bland annat en unik samling båtmotorer.
Vid hembygdsgården i Backe finns en byggnadsminnesförklarad kägelbana.

I Lusthuset vid [[Yxskaftkälen]] finns, förutom en [[vattenträdgård]], ett miniatyrlandskap föreställande [[Yxskaftkälens järnväg|Yxskaftkälens järnvägar]].<ref>{{Webbref|titel=Lusthuset|url=https://www.stromsund.se/3588.html|verk=www.stromsund.se|hämtdatum=2022-06-17|språk=sv}}</ref>

===Kulturarv===
{{Se även|Lista över fornlämningar i Strömsunds kommun}}
Redan under [[stenåldern]] fanns det bosättningar på flera platser. Åtminstone tre av de nuvarande [[församlingskyrka|församlingskyrkorna]] i kommunen har haft [[medeltiden|medeltida]] föregångare. [[Ströms kyrka]], som byggdes 1845–47, ersatte en medeltida stenkyrka byggd omkring 1300. Nära kyrkan har också några [[vikingatiden|vikingatida]] fynd gjorts. Bland kultursevärdheterna kan förutom de tio kyrkorna, [[Alanäs kyrka]], [[Ankarede kapell]], [[Bodums kyrka]], [[Fjällsjö kyrka]], [[Gäddede kyrka]], [[Gåxsjö kyrka]], [[Hammerdals kyrka]], [[Ströms kyrka]], [[Tåsjö kyrka]] och [[Vikens kapell]], . På [[Långön, Hoting|Långön]] utanför [[Hoting]] finns gravfält från vikingatiden och vid [[Brattforsen]] (mellan [[Backe, Strömsunds kommun|Backe]] och Strömsund) och [[Fångsjön]] finns [[hällmålning]]ar daterade till cirka 2 500–2 000 f.Kr.

=== Kommunvapen ===
{{Huvudartikel|Strömsunds kommunvapen}}

[[Blasonering]]: ''På en delad sköld med den övre delen i rött har placerats STRÖMSUNDSBRON i svart siluett. På sköldens undre del mot silverbotten blå vågor föreställande vatten i STRÖMS VATTUDAL.''

[[Heraldiskt vapen|Vapnet]] tillkom genom en utlyst tävling 1973. Vapnet bryter mot flera heraldiska regler och godkändes inte av [[statsheraldiker]]n, men hans utslag är endast rådgivande och kommunen lät ändå registrera det hos [[Patent- och registreringsverket]] 1974. Alla de ingående tidigare kommunerna hade heraldiska vapen, men man beslutade att använda ett helt nytt, gemensamt, vapen.

==Se även==
*[[:Kategori:Personer från Strömsunds kommun|Personer med anknytning till Strömsunds kommun]]
*[[Strömsunds kommunblock]]
*[[Hammerdals kommunblock]] ([[Lits kommunblock]])
*[[Ramsele kommunblock]]

== Källor ==
<references/>

== Externa länkar ==
* [http://www.stromsund.se Strömsunds kommuns officiella webbplats]
* {{commonscat|Strömsund Municipality}}

{{Strömsunds kommun|state=uncollapsed}}
{{Jämtlands län}}

[[Kategori:Sveriges kommuner]]
[[Kategori:Strömsunds kommun| ]]
[[Kategori:Kommuner i Förvaltningsområdet för samiska språket (Sverige)]]

title: Befolkning, areal

- därav land: 10 464,23 kvadratkilometer

- därav vatten: 1 316,35 kvadratkilometer

Bef.täthet: 1,05 inv./km² (land)

title: Läge

Läge: · Kommunen i länet.

Utsträckning: SCB:s kartsök

title: Domkretstillhörighet

Domkrets: Östersunds domkrets (1982-01-01–) · Jämtbygdens domsaga (–1982-01-01)

title: Om förvaltningen

Webbplats: Officiell webbplats

title: Koder och länkar

Statistik: Kommunen i siffror (SCB)

Koder och länkar: Redigera Wikidata


text:
# Flarken, Västergötland
Flarken är en sjö i Mariestads kommun i Västergötland och ingår i Göta älvs huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,166 kvadratkilometer och ligger 109 meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Svartån.

## Delavrinningsområde
Flarken ingår i det delavrinningsområde (649391-136887) som SMHI kallar för Mynnar i Sjöråsån. Avrinningsområdets medelhöjd är 100 meter över havet och ytan är 45,47 kvadratkilometer. Det finns ett delavrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean 57,82 kvadratkilometer. Svartån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 204 kilometer. Delavrinningsområdet består mestadels av skog (61 procent) och jordbruk (29 procent). Avrinningsområdet har 0,17 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 0,4 procent.

title: Flarken, Västergötland

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Flarken
|alternativt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Sverige Västra Götaland
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Västra Götalands län]]
|kommun =  [[Mariestads kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Västergötland]]
|socken= [[Lugnås socken]]

|nordliggrad =	58.55678
|östliggrad = 13.67294
|SWEREF_99_TM_N = 6491464
|SWEREF_99_TM_E = 422783

<!-- Sjödata -->
|area = 0.166
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd = 109
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|strandlinje = 1.65
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 649459-137568
|id_vattenförekomst =
|VYID = 649464-137589
|huvudavrinningsområde_id = 108000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID = 649490-136642
|utflöde= Svartån
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID = 649391-136887
|delavrinningsområde_namn = Mynnar i Sjöråsån
|delavrinningsområde_areal = 45.47
|delavrinningsområde_areal_vattenytor = 0.1663
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 57.82
|delavrinningsområde_biflödesordning = 3
|delavrinningsområde_utflöde = Svartån
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn =
|delavrinningsområde_VDRID = 649490-136642
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 204
|delavrinningsområde_nedströms = 649612-136507
|delavrinningsområde_medelhöjd = 100
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 6
|vattendistrikt_id = SE5
|vattenmyndighet = Västerhavet
|natura_2000_id =
|öar=
|städer=

|fotnoter=

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Flarken''' är en [[sjö]] i [[Mariestads kommun]] i [[Västergötland]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|108000}}. Sjön har en area på {{formatnum:0.166}} kvadratkilometer och ligger {{formatnum:109}} [[meter över havet]]. Sjön avvattnas av vattendraget ''Svartån''.

== Delavrinningsområde ==
Flarken ingår i det [[delavrinningsområde]] (649391-136887) som [[SMHI]] kallar för ''Mynnar i Sjöråsån''. Avrinningsområdets medelhöjd är {{formatnum:100}} meter över havet och ytan är {{formatnum:45.47}} kvadratkilometer. Det finns ett delavrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean {{formatnum:57.82}} kvadratkilometer. ''Svartån'' som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter {{formatnum:204}} kilometer.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}} Delavrinningsområdet består mestadels av [[skog]] (61 procent) och [[jordbruk]] (29 procent). Avrinningsområdet har {{formatnum:0.17}} kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på {{formatnum:0.4}} procent.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Mariestads kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_Naturvardsverket_kartlaggning_vatten}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_länk_Vattenmyndigheterna}}
* {{VISS-länk|EUID=NW649464-137588|text=Flarken på VISS}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-05}}

[[Kategori:Insjöar i Göta älvs avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Västergötland]]
[[Kategori:Insjöar i Mariestads kommun]]

title: Flarken · Insjö

Land: Sverige

Län: Västra Götalands län

Kommun: Mariestads kommun

Landskap: Västergötland

Socken: Lugnås socken

title: Mått

title: Flöden

Huvudavrinningsområde: Göta älvs huvudavrinningsområde (108000)

Utflöde: Svartån

title: Övrigt

Vattendistrikt: Vattenmyndigheten Västerhavet (SE5)

Limnisk ekoregion: Sydväst, söder om norrlandsgränsen, inom vattendelaren till Västerhavets avrinningsområde, under 200 m ö.h.

title: Delavrinningsområde

Namn: Mynnar i Sjöråsån


text:
# Hydraena waldheimi
Hydraena waldheimi är en skalbaggsart som beskrevs av Manfred A. Jäch 1987. Hydraena waldheimi ingår i släktet Hydraena och familjen vattenbrynsbaggar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Hydraena waldheimi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|skalbaggs|datum=2013-09}}
{{Taxobox
| name = ''Hydraena waldheimi''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Skalbaggar]]
| ordo = Coleoptera
| familia_sv = [[Vattenbrynsbaggar]]
| familia = Hydraenidae
| genus_sv =
| genus = [[Hydraena]]
| species_sv =
| species = '''Hydraena waldheimi'''
| taxon = Hydraena waldheimi
| taxon_authority = [[Manfred A. Jäch|Jäch]], 1987
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Staphylinoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Hydraena waldheimi'''''<ref name = "col16"/> är en [[skalbaggar|skalbaggs]]art som beskrevs av [[Manfred A. Jäch]] 1987. ''Hydraena waldheimi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Hydraena]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[vattenbrynsbaggar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/hydraena+waldheimi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col16">Hansen, Michael (1998) , World Catalogue of Insects, volume 1: Hydraenidae (Coleoptera)</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Vattenbrynsbaggar]]
[[Kategori:Hydraena|waldheimi]]

title: Systematik

Ordning: Skalbaggar · Coleoptera

Överfamilj: Staphylinoidea

Familj: Vattenbrynsbaggar · Hydraenidae

Släkte: Hydraena

Art: Hydraena waldheimi

title: Vetenskapligt namn