text:
# Elaeocarpus gambutanus
Elaeocarpus gambutanus är en tvåhjärtbladig växtart som beskrevs av M.J.E. Coode. Elaeocarpus gambutanus ingår i släktet Elaeocarpus och familjen Elaeocarpaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Elaeocarpus gambutanus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåhjärtbladiga växt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Elaeocarpus gambutanus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Harsyreordningen]]
| ordo = Oxalidales
| familia_sv =
| familia = [[Elaeocarpaceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Elaeocarpus]]
| species_sv =
| species = '''Elaeocarpus gambutanus'''
| taxon = Elaeocarpus gambutanus
| taxon_authority = M.J.E. Coode
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Elaeocarpus gambutanus'''''<ref name = "C132"/> är en [[tvåhjärtbladiga växter|tvåhjärtbladig växtart]] som beskrevs av M.J.E. Coode. ''Elaeocarpus gambutanus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Elaeocarpus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Elaeocarpaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16747775|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">M.J.E. Coode, 1995 ''In: Kew Bull., 50(2): 272''</ref>
<ref name = "source">[http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World]</ref>
</references>

[[Kategori:Harsyreordningen]]
[[Kategori:Elaeocarpus|gambutanus]]

title: Systematik

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Harsyreordningen · Oxalidales

Familj: Elaeocarpaceae

Släkte: Elaeocarpus

Art: Elaeocarpus gambutanus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Elaeocarpus gambutanus

Auktor: M.J.E. Coode


text:
# Onda andar
Onda andar (ry. Бесы) är en roman av Fjodor Dostojevskij, skriven 1872.
Det är en politisk roman som utgör ett vittnesbörd om det tsarryska samhället under slutet av 1800-talet. Romanen beskriver alla de politiska strömningar som florerade i landet under denna tid och döljer inte den avsmak författaren kände inför de nihilistiska politiska aktivister han kunde iaktta. Genom ett omfångsrikt persongalleri (bland andra Verchovenskij, Schatov, Stavrogin och Tichon) tecknar Dostojevskij en bild av det kommande politiska kaoset i Ryssland.

## Stavrogins brott
När Onda andar publicerades i en rysk tidskrift mellan åren 1871 och 1872 valde tidskriftsredaktören att utelämna tre kapitel. Detta beslut grundades på att de utelämnade kapitlen med all sannolikhet inte skulle godkännas av censuren och att de dessutom skulle "chockera läsekretsen". Kapitlen beskriver hur romanens huvudkaraktär Stavrogin går till en munk och bekänner ett övergrepp på en minderårig tjänsteflicka. De tre kapitlen blev tillgängliga för allmänheten först år 1921 och finns utgivna på svenska i textsamlingen Stavrogins brott och andra berättelser (ISBN 91-550-1807-6).

wikiname: svwiki

title: Onda andar

in_language: sv

wikitext:
{{Hänvisning|boken|andar|Ande}}
{{Bokfakta
|titel           = Onda andar
|undertitel      =
|bild            = The first edition of Dostoevsky's novel Demons Petersburg 1873.JPG
|bildbredd       =
|bildtext        = Förstaupplagans titelblad
|författare      = [[Fjodor Dostojevskij]]
|otitel          = Бесы
|ospråk          = [[Ryska]]
|översättare     =
|illustratör     =
|omslagsbild     =
|land            = {{Flaggbild2|Ryska imperiet}}
|ämne            =
|genre           =
|förlag          =
|år              = [[Litteraturåret 1872|1872]]
|sv_år           =
|typ             = [[Roman]]
|sidor           =
|vikt            =
|mått            =
|isbni           =
|isbnl           =
|isbnmp3         =
|isbnp           =
|isbne           =
|huvudpersoner =
|utmärkelser     =
|kuriosa         =
|seriens_namn    =
|del_av_serien   =
|föregås_av      =
|efterföljs_av   =
}}
'''Onda andar''' ([[ryska|ry.]] ''Бесы'') är en [[roman]] av [[Fjodor Dostojevskij]], skriven [[Litteraturåret 1872|1872]].

Det är en politisk roman som utgör ett vittnesbörd om det [[tsarryssland|tsarryska]] samhället under slutet av [[1800-talet]]. Romanen beskriver alla de politiska strömningar som florerade i landet under denna tid och döljer inte den avsmak författaren kände inför de [[Nihilism|nihilist]]iska politiska aktivister han kunde iaktta. Genom ett omfångsrikt persongalleri (bland andra Verchovenskij, Schatov, Stavrogin och Tichon) tecknar Dostojevskij en bild av det kommande politiska kaoset i Ryssland.

== Stavrogins brott ==
När ''Onda andar'' publicerades i en rysk tidskrift mellan åren [[Litteraturåret 1871|1871]] och [[Litteraturåret 1872|1872]] valde tidskriftsredaktören att utelämna tre kapitel. Detta beslut grundades på att de utelämnade kapitlen med all sannolikhet inte skulle godkännas av [[censur]]en och att de dessutom skulle "chockera läsekretsen". Kapitlen beskriver hur romanens huvudkaraktär Stavrogin går till en [[munk]] och bekänner ett övergrepp på en minderårig [[piga|tjänsteflicka]]. De tre kapitlen blev tillgängliga för allmänheten först år [[Litteraturåret 1921|1921]] och finns utgivna på svenska i textsamlingen ''Stavrogins brott och andra berättelser'' ({{ISBN|91-550-1807-6}}).

== Källor ==
* "Stavrogins brott" ({{ISBN|91-550-1807-6}}), Tidens förlag Stockholm 1974, s. 5-11 (inledning av docent [[Nils Åke Nilsson]])

{{Dostojevskij}}

[[Kategori:Skönlitteratur 1872]]
[[Kategori:Romaner av Fjodor Dostojevskij]]
[[Kategori:Ryssland i skönlitteratur]]

Författare: Fjodor Dostojevskij

Originaltitel: Бесы

Originalspråk: Ryska

Land: Ryssland


text:
# Kirsch-lès-Sierck
Kirsch-lès-Sierck är en kommun i departementet Moselle i regionen Grand Est (tidigare regionen Lorraine) i nordöstra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Sierck-les-Bains som tillhör arrondissementet Thionville-Est. År 2022 hade Kirsch-lès-Sierck 329 invånare.

## Befolkningsutveckling
Antalet invånare i kommunen Kirsch-lès-Sierck
| Referens: INSEE |

title: Kirsch-lès-Sierck

wikitext:
{{Kommunfakta Frankrike
|namn                        = Kirsch-lès-Sierck
|bild                        = Eglise Kirsch Sierck.JPG
|bildtext                    =
|flagga                      =
|vapen                       = Blason de la ville de Kirsch-lès-Sierck (Moselle).svg
|lat_g = 49 |lat_m = 27 |lat_s = | lat_NS = N
|long_g = 6 |long_m = 24 |long_s=  | long_EW = E
|region                      = [[Grand Est]]
|departement                 = [[File:Blason département fr Moselle.svg|15px]] [[Moselle]]
|arrondissement              = [[Thionville-Est]]
|kanton                      = [[Sierck-les-Bains (kanton)|Sierck-les-Bains]]
|kommunalförbund             =
|höjd_medel                  =
|höjd_max                    =
|höjd_min                    =
|areal                       = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Area}}
|areal_not                   =
|folkmängd                   = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}
|folkmängd_datum             = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkningdatum}}
|folkmängd_not               =
|befolkningstäthet           = auto
|borgmästare                 =
|mandat                      =
|postnummer                  = 57480
|insee                       = 57364
|positionskarta              = Frankrike
|positionskartnamn           = {{Kartposition Frankrike|bild1}}
|karttext                    = Kommunens läge i regionen [[Grand Est]] i Frankrike
|karta                       =
|webbplats                   =
|fotnot                      =
|}}
{{Franska kommunkartor|57364}}

'''Kirsch-lès-Sierck''' är en [[Frankrikes kommuner|kommun]] i [[Frankrikes departement|departementet]] [[Moselle]] i regionen [[Grand Est]] (tidigare regionen [[Lorraine]]) i nordöstra [[Frankrike]]. Kommunen ligger i kantonen [[Sierck-les-Bains (kanton)|Sierck-les-Bains]] som tillhör [[arrondissement]]et [[Thionville-Est]]. År {{Stat/Frankrike/Kommuner/BefolkningårWD}} hade Kirsch-lès-Sierck {{formatnum:{{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}}} invånare.

== Befolkningsutveckling ==
'''''Antalet invånare i kommunen Kirsch-lès-Sierck'''''
{{Befolkningsutveckling i Frankrikes kommuner|57364}}

== Se även ==
* [[Lista över kommuner i departementet Moselle]]

== Källor ==
<references/>

== Externa länkar ==
*{{commonscat|Kirsch-lès-Sierck}}

{{STANDARDSORTERING:Kirsch-les-Sierck}}
[[Kategori:Kommuner i Moselle]]

Land: Frankrike

Region: Grand Est

Departement: Moselle

Arrondissement: Thionville-Est

Kanton: Sierck-les-Bains

Befolkningstäthet: 37 invånare/km²

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)


text:
# Hiallum affine
Hiallum affine är en kräftdjursart som beskrevs av Richardson1909. Hiallum affine ingår i släktet Hiallum och familjen Eubelidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Hiallum affine

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Hiallum affine''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Storkräftor]]
| classis = Malacostraca
| ordo_sv = [[Gråsuggor och tånglöss]]
| ordo = Isopoda
| familia_sv =
| familia = [[Eubelidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Hiallum]]
| species_sv =
| species = '''Hiallum affine'''
| taxon = Hiallum affine
| taxon_authority = [[Richardson (auktor)|Richardson]],1909
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| synonyms =
}}

'''''Hiallum affine'''''<ref name = "col899"/><ref name = "col165915"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som beskrevs av [[Richardson (auktor)|Richardson]]1909. ''Hiallum affine'' ingår i [[släkte]]t ''[[Hiallum]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Eubelidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/hiallum+affine/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col899">Schotte, M., B.F. Kensley, and S. Shilling. (1995) nwards). World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington D.C., USA., </ref>
<ref name = "col165915">Richardson, H. (1909) Collections recueillies par M. Maurice de Rothschild dans l'Afrique orientale anglaise. Isopodes terrestres nouveaux. Bulletin du Museum National d'Histoire Naturelle, Paris 1909:156-163., </ref>
<ref name = "source">''WoRMS Isopoda: World List of Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans''. Schotte M., Boyko C. B, Bruce N. L., Poore G.C.B., Taiti S., Wilson G.D.F. (eds), 2010-10-05</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om gråsuggor och tånglöss}}

[[Kategori:Gråsuggor och tånglöss]]
[[Kategori:Hiallum|affine]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Kräftdjur · Crustacea

Klass: Storkräftor · Malacostraca

Ordning: Gråsuggor och tånglöss · Isopoda

Familj: Eubelidae

Släkte: Hiallum

Art: Hiallum affine

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Cherry Valley, Illinois
Cherry Valley är en ort i Winnebago County i delstaten  Illinois, USA.

title: Cherry Valley, Illinois

wikitext:
{{ortsfakta WD}}
'''Cherry Valley''' är en ort i [[Winnebago County, Illinois|Winnebago County]] i delstaten [[ Illinois]], [[USA]].

== Referenser ==
<references/>

[[Kategori:Orter i Illinois]]
[[Kategori:Winnebago County, Illinois]]

Land: USA

Delstat: Illinois

County: Winnebago County

Befolkningstäthet: 129 invånare/km²

Tidszon: CST (UTC-6)

- sommartid: CDT (UTC-5)


text:
# Clarence Öfwerman
Clarence Öfwerman, född den 22 november 1957, är en svensk musiker och producent. Han är mest känd som producent för Roxettes samtliga studioalbum, samt Per Gessles soloalbum från och med The World According To Gessle.
Innan han året 1986 började sitt samarbete med Gessle, hade Öfwerman bland annat spelat med Kal P. Dal, Janne Goldman, Ulf Lundell, Johan Lindell, och varit medlem i Raj Montana Band. Clarence Öfwerman har varit medlem i powerpopgruppen Overture, som gav ut albumet Ansikten 1981, och var sedan medlem i popbandet Passagerarna som gav ut debutalbumet 100 Man 1986, tillsammans med musikerna Pelle Alsing och Tommy Cassemar, som också medverkade i Roxette. Passagerarna släppte ytterligare två studioalbum, Följer en Stjärna, 1988, samt det sista 1990 på engelska som Passangers med titeln Glorious Days.
Öfwerman har producerat artister som Py Bäckman, Sylvia Vrethammar, The Creeps och Mauro Scocco. 2022 släppte han det instrumentala albumet Awakening.
Öfwerman är son till jazzmusikern Rune Öfwerman.

### Fotnoter
1. ↑  Mathilde Albinsson (1 juli 2017). ”Vill ha högre kapacitet som musiker” (på svenska). Aftonbladet. https://www.aftonbladet.se/nojesbladet/musik/rockbjornen/a/8yE8d/per-gessles-onskan-vill-ha-hogre-kapacitet-som-musiker. Läst 8 juli 2019.
2. ↑  ”metason.name=Passagerarna”. https://music.metason.net/artistinfo?name=Passagerarna. Läst 21 januari 2024.
3. ↑  ”hakanpettersson.”. https://www.hakanpettersson.se/blogg.php?id=4944. Läst 21 januari 2025.
4. ↑  ”clarence-ofwerman-when-christoffer-joined-us-everything-became-fun-again/”. http://roxetteblog.com/2009/12/22/clarence-ofwerman-when-christoffer-joined-us-everything-became-fun-again/. Läst 21 januari 2025.

title: Clarence Öfwerman

wikitext:
{{Infobox musiker
|namn                 = Clarence Öfwerman
|bild                 = Clarence Öfwerman-Roxette at Bospop festival The Netherlands 2011.jpg
|bildtext             = Clarence Öfwerman i Weert, Nederländerna, 9 juli 2011.
|bildstorlek          = <!-- låt mallen bestämma bildstorlek -->
|färg                 = icke_uppträdande_personal
|födelsenamn          =
|pseudonym(er)        =
|född                 = {{ålder|1957|11|22}}
|död                  =
|bakgrund             = {{flaggbild2|Sverige}}
|instrument           =
|genre                = [[Popmusik|Pop]], [[Rockmusik|rock]]
|roll                 =
|aktiva_år            =
|skivbolag            =
|medlemmar            =
|tidigare_medlemmar   =
|inspiratörer         =
|inspirerat           =
|relaterade_band      = [[Roxette]], [[Overture (musikgrupp)|Overture]], [[Passagerarna (musikgrupp)|Passagerarna]]
|webbplats            =
}}
'''Clarence Öfwerman''', född den [[22 november]] [[1957]], är en svensk musiker och producent. Han är mest känd som producent för [[Roxette]]s samtliga [[studioalbum]], samt [[Per Gessle]]s [[soloalbum]] från och med ''[[The World According to Gessle|The World According To Gessle]]''.<ref>{{tidningsref|url=https://www.aftonbladet.se/nojesbladet/musik/rockbjornen/a/8yE8d/per-gessles-onskan-vill-ha-hogre-kapacitet-som-musiker|rubrik=Vill ha högre kapacitet som musiker|tidning=Aftonbladet|språk=svenska|författare=Mathilde Albinsson|datum=1 juli 2017|hämtdatum=8 juli 2019}}</ref>

Innan han året 1986 började sitt samarbete med Gessle, hade Öfwerman bland annat spelat med [[Kal P. Dal]], [[Janne Goldman]], [[Ulf Lundell]], [[Johan Lindell]], och varit medlem i [[Raj Montana Band]]. Clarence Öfwerman har varit medlem i powerpopgruppen '''Overture''', som gav ut albumet''[[Ansikten (musikalbum) | Ansikten]]'' [[Musikåret 1981|1981]], och var sedan medlem i popbandet '''Passagerarna''' som gav ut debutalbumet ''100 Man'' [[Musikåret 1986|1986]], tillsammans med musikerna [[Pelle Alsing]] och [[Tommy Cassemar]], som också medverkade i Roxette. Passagerarna släppte ytterligare två studioalbum, ''Följer en Stjärna,'' 1988, samt det sista 1990 på engelska som '''Passangers''' med titeln ''Glorious Days''.<ref>{{Webbref|url=https://music.metason.net/artistinfo?name=Passagerarna|titel=metason.name=Passagerarna|hämtdatum=2024-01-21}}</ref><ref>{{Webbref|url=https://www.hakanpettersson.se/blogg.php?id=4944|titel=hakanpettersson.|hämtdatum=2025-01-21}}</ref>

Öfwerman har producerat artister som [[Py Bäckman]], [[Sylvia Vrethammar]], [[The Creeps]] och [[Mauro Scocco]]. 2022 släppte han det instrumentala albumet ''Awakening''.<ref>{{Webbref|url=http://roxetteblog.com/2009/12/22/clarence-ofwerman-when-christoffer-joined-us-everything-became-fun-again/|titel=clarence-ofwerman-when-christoffer-joined-us-everything-became-fun-again/|hämtdatum=2025-01-21}}</ref>

Öfwerman är son till jazzmusikern [[Rune Öfwerman]].

==Källor==
*{{enwp|url=http://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Clarence_Öfwerman&oldid=332630213}}
===Fotnoter===
<references/>

==Externa länkar==
*{{Commonscat|Clarence Öfwerman}}

{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Öfwerman, Clarence}}
[[Kategori:Svenska musiker under 1900-talet]]
[[Kategori:Svenska musiker under 2000-talet]]
[[Kategori:Svenska musikproducenter]]
[[Kategori:Födda 1957]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Män]]

Född: 22 november 1957

Bakgrund: Sverige

Genrer: Pop, rock

Relaterade artister: Roxette, Overture, Passagerarna


text:
# Chironomus ceylanicus
Chironomus ceylanicus är en tvåvingeart som först beskrevs av Jean-Jacques Kieffer 1911.  Chironomus ceylanicus ingår i släktet Chironomus och familjen fjädermyggor.
Artens utbredningsområde är Sri Lanka. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Chironomus ceylanicus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Chironomus ceylanicus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Fjädermyggor]]
| familia = Chironomidae
| genus_sv =
| genus = [[Chironomus]]
| species_sv =
| species = '''Chironomus ceylanicus'''
| taxon = Chironomus ceylanicus
| taxon_authority = ([[Jean-Jacques Kieffer|Kieffer]], 1911)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Chironomus ceylanicus'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som först beskrevs av [[Jean-Jacques Kieffer]] 1911.  ''Chironomus ceylanicus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Chironomus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[fjädermyggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Sri Lanka]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/chironomus+ceylanicus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om fjädermyggor}}

[[Kategori:Fjädermyggor]]
[[Kategori:Chironomus|ceylanicus]]

title: Systematik

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Fjädermyggor · Chironomidae

Släkte: Chironomus

Art: Chironomus ceylanicus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: (Kieffer, 1911)


text:
# Romanö
Romanö är en ö i sjön Sommen i Tranås kommun, cirka 200 meter söder om det gamla Romanäs sanatorium och en kilometer nordost om Svartåns mynning ut i sjön. Ön var från 1885 bebodd av konstnärsfamiljen Knut Ekwall; det var deras egen ö, där alla skulle lära sig måla, musicera och framställa vin. På ön föddes dottern Runa, sedermera skulptris.
År 1912 blev ett annus horribilis på ön, då först huset eldhärjades i mitten av mars och en månad senare i april dog ägaren Knut Ekwall. Den siste bofaste lämnade Romanö vid 1900-talets mitt.
Ön är privatägd och ingår inte i, men är helt omsluten av Romanäs naturreservat.

title: Romanö

wikitext:
[[Fil:Romanö.jpg|miniatyr|Romanö, fotografi från 1955.]]
'''Romanö''' är en ö i sjön [[Sommen]] i [[Tranås kommun]], cirka 200 meter söder om det gamla [[Romanäs sanatorium]] och en kilometer nordost om [[Svartån, Småland och Östergötland|Svartåns]] mynning ut i sjön. Ön var från 1885 bebodd av konstnärsfamiljen [[Knut Ekwall]]; det var deras egen ö, där alla skulle lära sig måla, musicera och framställa vin. På ön föddes dottern [[Runa Bülow-Hübe|Runa]], sedermera skulptris.

År 1912 blev ett [[annus horribilis]] på ön, då först huset eldhärjades i mitten av mars och en månad senare i april dog ägaren [[Knut Ekwall]]. Den siste bofaste lämnade Romanö vid 1900-talets mitt.

Ön är privatägd och ingår inte i, men är helt omsluten av [[Romanäs naturreservat]].

== Källor ==
*{{Tidningsref |författare=Antonsson, Ann-Christin |rubrik=Han skriver en bok om familjen Ekwall på Romanö |tidning=Tranås-Posten |datum=2021-11-03 |sid=11 |hämtdatum= }}
*{{Bokref |titel=Sveriges öar |efternamn=Källgård |förnamn=Anders |författarlänk= |medförfattare= |år=2005 |utgivare=Carlssons Bokförlag |utgivningsort=Stockholm |isbn=91 7203 465 3|sid=568 }}
*{{Bokref |titel=Från Sommabygd till Vätterstrand, samling 3: Romanö - min barndoms paradis |efternamn=Bülow-Hübe |förnamn=Runa |författarlänk= |medförfattare= |år=1948 |utgivare=Tranås hembygdsgille |utgivningsort=Tranås |isbn= |sid= }}

[[Kategori:Smålands öar]]


text:
# Eublemma debivar
Eublemma debivar är en fjärilsart som beskrevs av Emilio Berio 1945. Eublemma debivar ingår i släktet Eublemma och familjen nattflyn. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eublemma debivar

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Eublemma debivar''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Nattflyn]]
| familia = Noctuidae
| genus_sv =
| genus = [[Eublemma]]
| species_sv =
| species = '''Eublemma debivar'''
| taxon = Eublemma debivar
| taxon_authority = [[Emilio Berio|Berio]] 1945
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Eublemma debivar'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Emilio Berio]] 1945. ''Eublemma debivar'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eublemma]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nattflyn]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/eublemma+debivar/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om nattflyn}}

[[Kategori:Nattflyn]]
[[Kategori:Eublemma|debivar]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Nattflyn · Noctuidae

Släkte: Eublemma

Art: Eublemma debivar

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Berio 1945


text:
# Elisabeth Tarras-Wahlberg
Astrid Birgitta Elisabeth Tarras-Wahlberg, född von Engelhardt den 15 september 1950 i Kristianstads församling, Kristianstads län, är en svensk tidigare hovmarskalk och informationschef vid Kungliga hovstaterna 1995–2004.

## Biografi
Elisabeth Tarras-Wahlberg är dotter till veterinären friherre Berndt von Engelhardt och Astrid, född Josefsson. Farfadern tillhörde en baltisk friherrlig ätt och farmodern kom från Åbo. Makarna flydde till Sverige under andra världskriget. Elisabeth Tarras-Wahlberg var 1974–2003 gift med Björn Tarras-Wahlberg och paret fick två döttrar.
Tarras-Wahlberg var elev vid Söderportgymnasiet i Kristianstad. Hon studerade därefter vid Mount Holyoke College i Massachusetts i USA, där hon tog en Bachelor of Arts-examen 1971, och vid Stockholms universitet, där hon tog examen som filosofie kandidat i statskunskap. Hon fick därefter anställning som informations- och pressekreterare vid Svenska institutet och var redaktör för Aktuellt om Sverige 1973–1976.
År 1976 anställdes Tarras-Wahlberg som pressassistent av Jan Mårtenson, som var kung Carl XVI Gustafs kanslichef. Hon var pressekreterare vid hovmarskalkämbetet 1979–1987, presschef från 1988 och blev 1995 informationschef. Hon lämnade informationsarbetet 2004 för att bli hovmarskalk och chef för kronprinsessan Victorias nya hovstat (även hovstat för prins Carl Philip och prinsessan Madeleine). Hösten 2008 avslutade Tarras-Wahlberg sin anställning vid kungliga hovstaterna och tillträdde i stället en ettårig tjänst som rådgivare i internationella relationer hos Qatars emir Hamad bin Khalifa Al Thani. Sedan hösten 2009 bedriver hon egen verksamhet med bland andra TV4-Gruppen som uppdragsgivare. Hösten 2018 började hon som konsult på kommunikationsbyrån Lennox PR.
Tarras-Wahlberg var styrelseledamot i Skattefondförvaltningen AB 1979–1991, Sail Pool Sweden 1982–1984, Millesgårdens vänner 1984 (ordförande där 1993) och i Vasamuseets vänner 1990. Hon var vidare ledamot i fullmäktige för Svensk-Amerikanska stiftelsen från 1984 och i Svensk-Grekiska nämnden för kulturutbyte 1990–1995 samt sekreterare i Stiftelsen Drottning Silvias Jubileumsfond 1994.

## Utmärkelser
- Kommendör av Isländska falkorden (23 juni 1987)[7]
- Kommendör av Norska förtjänstorden (1 juli 1992)[8]
- Storofficer av Argentinska Majorden (4 juni 1998)[9]
- 2:a klass av Vita stjärnans orden (september 1995)[10]

## Övriga källor
- Vem är det: Svensk biografisk handbok 2001, redaktör Lena Jönsson, P. A. Norstedt & Söner, Stockholm 2000 ISBN 91-7285-042-6 ISSN 0347-3341, s. 1119.

title: Elisabeth Tarras-Wahlberg

wikitext:
{{Faktamall biografi WD}}
'''Astrid Birgitta ''Elisabeth'' Tarras-Wahlberg''', född ''von Engelhardt'' den [[15 september]] [[1950]] i [[Kristianstads församling]], [[Kristianstads län]],<ref name="SvBf 2000">{{SvBf|år=2000|namn=Tarras-Wahlberg, Astrid Birgitta Elisabeth|nr=1950-09-15|källor=Försäkringskassan, uttag avseende 20001231 (2014)}}</ref> är en svensk tidigare [[hovmarskalk]] och [[informationschef]] vid [[Kungliga hovstaterna]] 1995–2004.

==Biografi==
Elisabeth Tarras-Wahlberg är dotter till [[veterinär]]en [[friherre]] Berndt von Engelhardt och Astrid, född Josefsson. Farfadern tillhörde en [[Baltikum|baltisk]] friherrlig ätt och farmodern kom från [[Åbo]]. Makarna flydde till Sverige under [[andra världskriget]]. Elisabeth Tarras-Wahlberg var 1974–2003 gift med [[Björn Tarras-Wahlberg]] och paret fick två döttrar.

Tarras-Wahlberg var elev vid [[Söderportgymnasiet]] i [[Kristianstad]]. Hon studerade därefter vid Mount Holyoke College i [[Massachusetts]] i USA, där hon tog en [[Bachelor of Arts]]-examen 1971, och vid [[Stockholms universitet]], där hon tog examen som [[filosofie kandidat]] i [[statskunskap]].<ref>{{tidningsref |författare=Annika Ågren |rubrik=Tarras har aldrig duat kungen |url=http://www.sydsvenskan.se/sverige/article134734/Tarras-har-aldrig-duat-kungen.html |tidning=[[Sydsvenska Dagbladet]] |datum=6 januari 2006 |hämtdatum=17 juni 2011 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20111203044821/http://www.sydsvenskan.se/sverige/article134734/Tarras-har-aldrig-duat-kungen.html |arkivdatum=3 december 2011 }}</ref> Hon fick därefter anställning som informations- och pressekreterare vid [[Svenska institutet]] och var redaktör för [[Aktuellt om Sverige]] 1973–1976.

År 1976 anställdes Tarras-Wahlberg som pressassistent av [[Jan Mårtenson (född 1933)|Jan Mårtenson]], som var kung [[Carl XVI Gustaf]]s kanslichef. Hon var pressekreterare vid [[hovmarskalk]]ämbetet 1979–1987, presschef från 1988 och blev 1995 informationschef. Hon lämnade informationsarbetet 2004 för att bli hovmarskalk och chef för [[H.K.H. Kronprinsessans hovstat|kronprinsessan Victorias nya hovstat]] (även hovstat för prins [[Prins Carl Philip|Carl Philip]] och prinsessan [[Prinsessan Madeleine|Madeleine]]). Hösten 2008 avslutade Tarras-Wahlberg sin anställning vid kungliga hovstaterna och tillträdde i stället en ettårig tjänst som [[rådgivare]] i [[internationella relationer]] hos [[Qatar]]s [[emir]] [[Hamad bin Khalifa Al Thani]].<ref>{{tidningsref |författare=Alexandra Hernadi |rubrik=Det blir inga avslöjanden |url=http://www.svd.se/nyheter/inrikes/artikel_1281201.svd |tidning=[[Svenska Dagbladet]] |datum=23 maj 2008 |hämtdatum=17 juni 2011}}</ref> Sedan hösten 2009 bedriver hon egen verksamhet med bland andra [[TV4-Gruppen]] som uppdragsgivare.<ref>{{tidningsref |rubrik=Tarras-Wahlberg till TV4 |url=http://www.dn.se/kultur-noje/film-tv/tarras-wahlberg-till-tv-4 |tidning=[[Dagens Nyheter]] |datum=1 september 2009 |hämtdatum=17 juni 2011}}</ref> Hösten 2018 började hon som konsult på kommunikationsbyrån Lennox PR. <ref>{{Tidningsref|rubrik=Elisabeth Tarras-Wahlberg får nytt jobb!|url=https://www.svenskdam.se/noje/elisabeth-tarras-wahlberg-far-nytt-jobb/?fbclid=IwAR06wLwr2cOZhkZXXUP6RIdbywBiMfP2tMidkpYlslvoyDBDwXpyDEndb3I|tidning=Svensk Damtidning|datum=2018-11-14|hämtdatum=2018-11-18|språk=sv-SE}}</ref>

Tarras-Wahlberg var styrelseledamot i [[Skattefondförvaltningen]] AB 1979–1991, Sail Pool Sweden 1982–1984, [[Millesgården|Millesgårdens]] vänner 1984 (ordförande där 1993) och i [[Vasamuseet]]s vänner 1990. Hon var vidare ledamot i fullmäktige för [[Svensk-Amerikanska stiftelsen]] från 1984 och i Svensk-Grekiska nämnden för kulturutbyte 1990–1995 samt sekreterare i Stiftelsen [[Drottning Silvias Jubileumsfond]] 1994.

==Utmärkelser==
* [[File:ISL_Icelandic_Order_of_the_Falcon_-_Grand_Knight_BAR.png|50x50px]] {{flaggbild|Island}} Kommendör av [[Isländska falkorden]] (23 juni 1987)<ref>{{webbref|url=https://www.forseti.is/f%C3%A1lkaor%C3%B0an/orduhafaskra/# |utgivare=President of Iceland |titel=ORÐUHAFASKRÁ |hämtdatum=9 september 2020 |språk=is}}</ref>
* [[File:Den_kongelige_norske_fortjenstorden_kommandør_stripe.svg|50x50px]] {{flaggikon|Norge}} Kommendör av [[Norska förtjänstorden]] (1 juli 1992)<ref>{{cite web |url=https://www.kongehuset.no/tildelinger.html?tid=28028&sek=27995&q=Tarras-Wahlberg%2C+Elisabeth&type=&aarstall= |publisher=[[Norges monarki|Norges kungahus]] |website=www.kongehuset.no |title=Tildelinger av ordener og medaljer |trans-title=Tilldelning av ordrar och medaljer |accessdate=2021-12-15 |language=no}}</ref>
* [[File:ARG_Order_of_May_-_Grand_Officer_BAR.png|50x50px]] {{flaggbild|Argentina}} Storofficer av Argentinska Majorden (4 juni 1998)<ref>{{webbref|url=https://www.boletinoficial.gob.ar/detalleAviso/primera/7199926/19991026 |verk=Boletín Oficial de la República Argentina |titel=BOLETIN OFICIAL Nº 29.258 1ª Sección |datum=26 oktober 1999 |hämtdatum=12 november 2020 |språk=es}}</ref>
* [[File:EST_Order_of_the_White_Star_-_2nd_Class_BAR.png|50x50px]] {{flaggbild|Estland}} 2:a klass av [[Vita stjärnans orden]] (september 1995)<ref>{{webbref |url=https://vp1992-2001.president.ee/eng/ametitegevus/Valgetaht.asp |utgivare=Office of the President of the Republic |titel=Decorations of the Republic of Estonia Awarded in 1995-1998 |datum=2001 |hämtdatum=9 augusti 2020 |språk=engelska |arkivurl=https://web.archive.org/web/20210122063707/https://vp1992-2001.president.ee/eng/ametitegevus/Valgetaht.asp |arkivdatum=22 januari 2021 }}</ref>

==Referenser==
<references/>

== Övriga källor ==
*''[[Vem är det]]: Svensk biografisk handbok 2001'', redaktör Lena Jönsson, P. A. Norstedt & Söner, Stockholm 2000 {{ISBN|91-7285-042-6}} ISSN 0347-3341, s. 1119.

==Externa länkar==
*{{commonscat}}
*[https://web.archive.org/web/20100428114053/http://tarras-wahlberg.brollopet.tv4.se/ Elisabeth Tarras-Wahlbergs sida på tv4.se]
* [https://arenan.yle.fi/1-50553713 ''Elisabeth Tarras-Wahlberg 2020''], intervju i [[Vegas sommarpratare|Yles sommarpratare]], 7.7.2020

{{auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Tarras-Wahlberg, Elisabeth}}
[[Kategori:Svenska hovmarskalkar]]
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Födda 1950]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Sommarvärdar 2016]]
[[Kategori:Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj]]
[[Kategori:Personer från Vä socken]]
[[Kategori:Sommarpratare 2020]]

Född: 15 september 1950 (74 år) · Kristianstads Heliga Trefaldighets församling, Sverige

Medborgare i: Sverige

Sysselsättning: Ämbetsman

Make: Björn Tarras-Wahlberg · (g. 1974–2003)


text:
# Kyösti Hämäläinen
Kyösti Hämäläinen, född den 16 september 1945 i Helsingfors, är en finländsk rallyförare.
Hämäläinen blev finsk rallymästare 13 gånger mellan 1973 och 1985. Största framgången i rally-VM blev vinsten i Tusen Sjöars Rally 1977.

title: Kyösti Hämäläinen

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}
'''Kyösti Hämäläinen''', född den [[16 september]] [[1945]] i [[Helsingfors]], är en finländsk [[rallyförare]].

Hämäläinen blev finsk rallymästare 13 gånger mellan {{ar|sport|1973}} och {{ar|sport|1985}}. Största framgången i [[rally-VM]] blev vinsten i [[Tusen Sjöars Rally]] [[Rally-VM 1977|1977]].

== Noter ==
<references />
=== Källor ===
* [https://www.ewrc-results.com/profile/30853-kyosti-hamalainen/ ewrc-results.com.] {{en ikon}}

{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Hämäläinen, Kyösti}}
[[Kategori:Finländska rallyförare]]
[[Kategori:Födda 1945]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Idrottare från Helsingfors]]

Född: 16 september 1945 (79 år) · Helsingfors

Medborgare i: Finland

Sysselsättning: Rallyförare


text:
# Puente San Pedro
Puente San Pedro är en ort i kommunen Otzolotepec i delstaten Mexiko i Mexiko. Samhället hade 2 271 invånare vid folkräkningen 2020.

title: Puente San Pedro

wikitext:
{{geobox
| 1                                 = Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = Puente San Pedro
| native_name                       =
| other_name                        =
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             =
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Mexiko
| country_flag                      = true
| state                             = [[Mexiko (delstat)|Mexiko]]
| state_type                        = Delstat
| region                            = [[Ixtlahuaca (region)|Ixtlahuaca]]
| region_type                       =
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      = [[Otzolotepec]]
| municipality_type                 =
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         = 2579
| lat_d                             = 19.41974
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = -99.57876
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 2271
| population_date                   = 2020
| population_note                   =
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[Central Standard Time|CST]]
| utc_offset                        = -6
| timezone_DST                      = [[Central Daylight Time|CDT]]
| utc_offset_DST                    = -5
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Mexiko|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Mexiko
| map_locator                       = Mexiko
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| timezone_label                    = America/Mexico_City
}}

'''Puente San Pedro''' är en ort i kommunen [[Otzolotepec]] i delstaten [[Mexiko (delstat)|Mexiko]] i [[Mexiko]]. Samhället hade 2 271 invånare vid folkräkningen 2020.<ref>{{webbref |url=https://www.inegi.org.mx/app/cpv/2020/resultadosrapidos/default.html |titel=Censo de Población y Vivienda 2020 |verk=INEGI |språk=spanska |hämtdatum=14 augusti 2022}}</ref><ref>{{webbref |url=https://en.mexico.pueblosamerica.com/i/puente-san-pedro/ |titel=Puente San Pedro (México)|verk=INEGI |utgivare=pueblosamerica.com |språk=spanska |hämtdatum=14 augusti 2022}}</ref>

== Referenser ==
<references/>

[[Kategori:Orter i Otzolotepec]]

Land: Mexiko

Delstat: Mexiko

Region: Ixtlahuaca

Kommun: Otzolotepec


text:
# Formel 1-VM 2002
Formel 1-VM 2002 hade 17 deltävlingar som kördes under perioden 3 mars-13 oktober. Förarmästerskapet vanns av tysken Michael Schumacher och konstruktörsmästerskapet av Ferrari. Schumacher säkrade titeln efter att ha vunnit Frankrikes Grand Prix vilket endast var den elfte deltävlingen under säsongen.
Säsongen blev den sista för OrangeArrows som efter Tysklands Grand Prix gick i konkurs.

## Vinnare
- Förare:  Michael Schumacher, Tyskland, Ferrari
- Konstruktör:  Ferrari, Italien

## Grand Prix-kalender
| Grand Prix                 | Datum        | Bana              | Vinnande förare    | Vinnande tillverkare |   |
| -------------------------- | ------------ | ----------------- | ------------------ | -------------------- | - |
| Australiens Grand Prix     | 3 mars       | Albert Park       | Michael Schumacher | Ferrari              | * |
| Malaysias Grand Prix       | 17 mars      | Sepang            | Ralf Schumacher    | Williams-BMW         | * |
| Brasiliens Grand Prix      | 31 mars      | Interlagos        | Michael Schumacher | Ferrari              | * |
| San Marinos Grand Prix     | 14 april     | Imola             | Michael Schumacher | Ferrari              | * |
| Spaniens Grand Prix        | 28 april     | Catalunya         | Michael Schumacher | Ferrari              | * |
| Österrikes Grand Prix      | 12 maj       | A1-Ring           | Michael Schumacher | Ferrari              | * |
| Monacos Grand Prix         | 26 maj       | Monte Carlo       | David Coulthard    | McLaren-Mercedes     | * |
| Kanadas Grand Prix         | 9 juni       | Montréal          | Michael Schumacher | Ferrari              | * |
| Europas Grand Prix         | 23 juni      | Nürburgring       | Rubens Barrichello | Ferrari              | * |
| Storbritanniens Grand Prix | 7 juli       | Silverstone       | Michael Schumacher | Ferrari              | * |
| Frankrikes Grand Prix      | 21 juli      | Magny-Cours       | Michael Schumacher | Ferrari              | * |
| Tysklands Grand Prix       | 28 juli      | Hockenheimring    | Michael Schumacher | Ferrari              | * |
| Ungerns Grand Prix         | 18 augusti   | Hungaroring       | Rubens Barrichello | Ferrari              | * |
| Belgiens Grand Prix        | 1 september  | Spa-Francorchamps | Michael Schumacher | Ferrari              | * |
| Italiens Grand Prix        | 15 september | Monza             | Rubens Barrichello | Ferrari              | * |
| USA:s Grand Prix           | 29 september | Indianapolis      | Rubens Barrichello | Ferrari              | * |
| Japans Grand Prix          | 13 oktober   | Suzuka            | Michael Schumacher | Ferrari              | * |

## Team och förare
| Stall/Tillverkare | Nummer | Förare                           |
| ----------------- | ------ | -------------------------------- |
| Arrows-Cosworth   | 20     | Heinz-Harald Frentzen, Tyskland  |
| Arrows-Cosworth   | 21     | Enrique Bernoldi, Brasilien      |
| BAR-Honda         | 11     | Jacques Villeneuve, Kanada       |
| BAR-Honda         | 12     | Olivier Panis, Frankrike         |
| Ferrari           | 1      | Michael Schumacher, Tyskland     |
| Ferrari           | 2      | Rubens Barrichello, Brasilien    |
| Jaguar-Cosworth   | 16     | Eddie Irvine, Storbritannien     |
| Jaguar-Cosworth   | 17     | Pedro de la Rosa, Spanien        |
| Jordan-Honda      | 9      | Giancarlo Fisichella, Italien    |
| Jordan-Honda      | 10     | Takuma Sato, Japan               |
| McLaren-Mercedes  | 3      | David Coulthard, Skottland       |
| McLaren-Mercedes  | 4      | Kimi Räikkönen, Finland          |
| Minardi-Asiatech  | 22     | Alex Yoong, Malaysia             |
| Minardi-Asiatech  | 22     | Anthony Davidson, Storbritannien |
| Minardi-Asiatech  | 23     | Mark Webber, Australien          |
| Renault           | 14     | Jarno Trulli, Italien            |
| Renault           | 15     | Jenson Button, Storbritannien    |
| Sauber-Petronas   | 7      | Nick Heidfeld, Tyskland          |
| Sauber-Petronas   | 8      | Felipe Massa, Brasilien          |
| Toyota            | 24     | Mika Salo, Finland               |
| Toyota            | 25     | Allan McNish, Storbritannien     |
| Williams-BMW      | 5      | Ralf Schumacher, Tyskland        |
| Williams-BMW      | 6      | Juan Pablo Montoya, Colombia     |

## Slutställning

### Förare
| Placering | Förare                | Konstruktör      | Poäng |
| --------- | --------------------- | ---------------- | ----- |
| 1         | Michael Schumacher    | Ferrari          | 144   |
| 2         | Rubens Barrichello    | Ferrari          | 77    |
| 3         | Juan Pablo Montoya    | Williams-BMW     | 50    |
| 4         | Ralf Schumacher       | Williams-BMW     | 42    |
| 5         | David Coulthard       | McLaren-Mercedes | 41    |
| 6         | Kimi Räikkönen        | McLaren-Mercedes | 24    |
| 7         | Jenson Button         | Renault          | 14    |
| 8         | Jarno Trulli          | Renault          | 9     |
| 9         | Eddie Irvine          | Jaguar-Cosworth  | 8     |
| 10        | Nick Heidfeld         | Sauber-Petronas  | 7     |
| =         | Giancarlo Fisichella  | Jordan-Honda     | 7     |
| 12        | Jacques Villeneuve    | BAR-Honda        | 4     |
| =         | Felipe Massa          | Sauber-Petronas  | 4     |
| 14        | Olivier Panis         | BAR-Honda        | 3     |
| 15        | Takuma Sato           | Jordan-Honda     | 2     |
| =         | Mark Webber           | Minardi-Asiatech | 2     |
| =         | Mika Salo             | Toyota           | 2     |
| =         | Heinz-Harald Frentzen | Arrows-Cosworth  | 2     |

### Konstruktörer
| Placering | Konstruktör      | Poäng |
| --------- | ---------------- | ----- |
| 1         | Ferrari          | 221   |
| 2         | Williams-BMW     | 92    |
| 3         | McLaren-Mercedes | 65    |
| 4         | Renault          | 23    |
| 5         | Sauber-Petronas  | 11    |
| 6         | Jordan-Honda     | 9     |
| 7         | Jaguar-Cosworth  | 8     |
| 8         | BAR-Honda        | 7     |
| 9         | Minardi-Asiatech | 2     |
| =         | Toyota           | 2     |
| =         | Arrows-Cosworth  | 2     |

title: Formel 1-VM 2002

wikitext:
{{källor|datum=2020-06}}
{{Racingsäsong
| säsong = FIA Formula One World Championship 2002
| bild = 2002 Austrian GP.jpg
| bildtext = [[Michael Schumacher]] passerar [[Rubens Barrichello]] intill mållinjen vid [[Österrikes Grand Prix 2002]].
| säsongsnr = 53
| antalrace = 17
| start = [[3 mars]] [[2002]]
| slut = [[13 oktober]] [[2002]]
| tävlingschef={{flaggbild|Storbritannien}} [[Charlie Whiting]]
| motor = {{gp-flag|France}} [[Asiatech]]
{{gp-flag|Germany}} [[BMW]]
{{gp-flag|UK}} [[Cosworth]]
{{gp-flag|Italy}} [[Ferrari]]
{{gp-flag|Japan}} [[Honda]]
{{gp-flag|Germany}} [[Mercedes-Benz]]
{{gp-flag|Österrike}} [[Sauber Petronas Engineering|Petronas]]
{{gp-flag|France}} [[Renault (motortillverkare)|Renault]]
{{gp-flag|Japan}} [[Toyota]]
| däck = {{gp-flag|Japan}} [[Bridgestone]]
{{gp-flag|France}} [[Michelin]]
| förarantal = 23 (22 per race)
| teamantal = 11
| mästerskap1 = Förarmästerskapet
| mästerskap1mästare = {{gp-flag|Germany}} [[Michael Schumacher]]
| mästerskap2 = Konstruktörs-
mästerskapet
| mästerskap2mästare = {{gp-flag|Italy}} [[Scuderia Ferrari]]
| föregående = Formel 1-VM 2001
| nuvarande = 2002
| nästa = Formel 1-VM 2003
}}
{{f1-intro |2002}} hade 17 deltävlingar som kördes under perioden [[3 mars]]-[[13 oktober]]. Förarmästerskapet vanns av tysken [[Michael Schumacher]] och konstruktörsmästerskapet av [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]. Schumacher säkrade titeln efter att ha vunnit Frankrikes Grand Prix vilket endast var den elfte deltävlingen under säsongen.
Säsongen blev den sista för Orange[[Arrows]] som efter [[Tysklands Grand Prix]] gick i konkurs.

==Vinnare==
* Förare: {{flagdeco|GER}} [[Michael Schumacher]], [[Tyskland]], [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
* Konstruktör: {{flagdeco|ITA}} [[Scuderia Ferrari|Ferrari]], [[Italien]]

==Grand Prix-kalender==
{| {{f1kalender|2002}}
|- valign="top"
| {{flagdeco|AUS}} [[Australiens Grand Prix]]
| 3 mars
| [[Albert Park Circuit|Albert Park]]
| {{flagdeco|GER}} [[Michael Schumacher]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| [[Australiens Grand Prix 2002|*]]
|- valign="top"
| {{flagdeco|MAS}} [[Malaysias Grand Prix]]
| 17 mars
| [[Sepang International Circuit|Sepang]]
| {{flagdeco|GER}} [[Ralf Schumacher]]
| [[Williams-BMW]]
| [[Malaysias Grand Prix 2002|*]]
|- valign="top"
| {{flagdeco|BRA}} [[Brasiliens Grand Prix]]
| 31 mars
| [[Autódromo José Carlos Pace|Interlagos]]
| {{flagdeco|GER}} [[Michael Schumacher]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| [[Brasiliens Grand Prix 2002|*]]
|- valign="top"
| {{flagdeco|SMR}} [[San Marinos Grand Prix]]
| 14 april
| [[Autodromo Enzo e Dino Ferrari|Imola]]
| {{flagdeco|GER}} [[Michael Schumacher]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| [[San Marinos Grand Prix 2002|*]]
|- valign="top"
| {{flagdeco|ESP}} [[Spaniens Grand Prix]]
| 28 april
| [[Circuit de Catalunya|Catalunya]]
| {{flagdeco|GER}} [[Michael Schumacher]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| [[Spaniens Grand Prix 2002|*]]
|- valign="top"
| {{flagdeco|AUT}} [[Österrikes Grand Prix]]
| 12 maj
| [[A1-Ring]]
| {{flagdeco|GER}} [[Michael Schumacher]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| [[Österrikes Grand Prix 2002|*]]
|- valign="top"
| {{flagdeco|MON}} [[Monacos Grand Prix]]
| 26 maj
| [[Circuit de Monaco|Monte Carlo]]
| {{flagdeco|GBR}} [[David Coulthard]]
| [[McLaren-Mercedes]]
| [[Monacos Grand Prix 2002|*]]
|- valign="top"
| {{flagdeco|CAN}} [[Kanadas Grand Prix]]
| 9 juni
| [[Circuit Gilles Villeneuve|Montréal]]
| {{flagdeco|GER}} [[Michael Schumacher]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| [[Kanadas Grand Prix 2002|*]]
|- valign="top"
| {{flagdeco|}} [[Europas Grand Prix]]
| 23 juni
| [[Nürburgring]]
| {{flagdeco|BRA}} [[Rubens Barrichello]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| [[Europas Grand Prix 2002|*]]
|- valign="top"
| {{flagdeco|GBR}} [[Storbritanniens Grand Prix]]
| 7 juli
| [[Silverstone Circuit|Silverstone]]
| {{flagdeco|GER}} [[Michael Schumacher]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| [[Storbritanniens Grand Prix 2002|*]]
|- valign="top"
| {{flagdeco|FRA}} [[Frankrikes Grand Prix]]
| 21 juli
| [[Circuit de Nevers Magny-Cours|Magny-Cours]]
| {{flagdeco|GER}} [[Michael Schumacher]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| [[Frankrikes Grand Prix 2002|*]]
|- valign="top"
| {{flagdeco|GER}} [[Tysklands Grand Prix]]
| 28 juli
| [[Hockenheimring]]
| {{flagdeco|GER}} [[Michael Schumacher]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| [[Tysklands Grand Prix 2002|*]]
|- valign="top"
| {{flagdeco|HUN}} [[Ungerns Grand Prix]]
| 18 augusti
| [[Hungaroring]]
| {{flagdeco|BRA}} [[Rubens Barrichello]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| [[Ungerns Grand Prix 2002|*]]
|- valign="top"
| {{flagdeco|BEL}} [[Belgiens Grand Prix]]
| 1 september
| [[Circuit de Spa-Francorchamps|Spa-Francorchamps]]
| {{flagdeco|GER}} [[Michael Schumacher]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| [[Belgiens Grand Prix 2002|*]]
|- valign="top"
| {{flagdeco|ITA}} [[Italiens Grand Prix]]
| 15 september
| [[Autodromo Nazionale Monza|Monza]]
| {{flagdeco|BRA}} [[Rubens Barrichello]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| [[Italiens Grand Prix 2002|*]]
|- valign="top"
| {{flagdeco|USA}} [[USA:s Grand Prix]]
| 29 september
| [[Indianapolis Motor Speedway|Indianapolis]]
| {{flagdeco|BRA}} [[Rubens Barrichello]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| [[USA:s Grand Prix 2002|*]]
|- valign="top"
| {{flagdeco|Japan}} [[Japans Grand Prix]]
| 13 oktober
| [[Suzuka Circuit|Suzuka]]
| {{flagdeco|GER}} [[Michael Schumacher]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| [[Japans Grand Prix 2002|*]]
|}

==Team och förare==
{| class="wikitable"
! Stall/Tillverkare
! Nummer
! Förare
|-
| valign=top rowspan=2 | [[Arrows-Cosworth]]
| align=center | 20
| {{flagdeco|GER}} [[Heinz-Harald Frentzen]], [[Tyskland]]
|-
| align=center | 21
| {{flagdeco|BRA}} [[Enrique Bernoldi]], [[Brasilien]]
|-
| valign=top rowspan=2 | [[BAR-Honda]]
| align=center | 11
| {{flagdeco|CAN}} [[Jacques Villeneuve]], [[Kanada]]
|-
| align=center | 12
| {{flagdeco|FRA}} [[Olivier Panis]], [[Frankrike]]
|-
| valign=top rowspan=2 | [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| align=center | 1
| {{flagdeco|GER}} [[Michael Schumacher]], [[Tyskland]]
|-
| align=center | 2
| {{flagdeco|BRA}} [[Rubens Barrichello]], [[Brasilien]]
|-
| valign=top rowspan=2 | [[Jaguar-Cosworth]]
| align=center | 16
| {{flagdeco|GBR}} [[Eddie Irvine]], [[Storbritannien]]
|-
| align=center | 17
| {{flagdeco|ESP}} [[Pedro de la Rosa]], [[Spanien]]
|-
| valign=top rowspan=2 | [[Jordan-Honda]]
| align=center | 9
| {{flagdeco|GER}} [[Giancarlo Fisichella]], [[Italien]]
|-
| align=center | 10
| {{flagdeco|JPN}} [[Takuma Sato]], [[Japan]]
|-
| valign=top rowspan=2 | [[McLaren-Mercedes]]
| align=center | 3
| {{flagdeco|GBR}} [[David Coulthard]], [[Skottland]]
|-
| align=center | 4
| {{flagdeco|FIN}} [[Kimi Räikkönen]], [[Finland]]
|-
| valign=top rowspan=3 | [[Minardi-Asiatech]]
| rowspan=2 align=center | 22
| {{flagdeco|MAS}} [[Alex Yoong]], [[Malaysia]]
|-
| {{flagdeco|GBR}} [[Anthony Davidson]], [[Storbritannien]]
|-
| align=center | 23
| {{flagdeco|AUS}} [[Mark Webber]], [[Australien]]
|-
| valign=top rowspan=2 | [[Renault F1|Renault]]
| align=center | 14
| {{flagdeco|ITA}} [[Jarno Trulli]], [[Italien]]
|-
| align=center | 15
| {{flagdeco|GBR}} [[Jenson Button]], [[Storbritannien]]
|-
| valign=top rowspan=2 | [[Sauber-Petronas]]
| align=center | 7
| {{flagdeco|GER}} [[Nick Heidfeld]], [[Tyskland]]
|-
| align=center | 8
| {{flagdeco|BRA}} [[Felipe Massa]], [[Brasilien]]
|-
| valign=top rowspan=2 | [[Toyota F1|Toyota]]
| align=center | 24
| {{flagdeco|FIN}} [[Mika Salo]], [[Finland]]
|-
| align=center | 25
| {{flagdeco|GBR}} [[Allan McNish]], [[Storbritannien]]
|-
| valign=top rowspan=2 | [[Williams-BMW]]
| align=center | 5
| {{flagdeco|GER}} [[Ralf Schumacher]], [[Tyskland]]
|-
| align=center | 6
| {{flagdeco|COL}} [[Juan Pablo Montoya]], [[Colombia]]

|}

==Slutställning==
===Förare===
[[Bild:Formula One Standings 2002.PNG|thumb|700px|Slutställningen i bild.]]
{| {{f1slutställning|förare}}
|- valign=top
| 1
| {{flagdeco|GER}} [[Michael Schumacher]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| align=right | 144
|- valign=top
| 2
| {{flagdeco|BRA}} [[Rubens Barrichello]]
| [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]
| align=right | 77
|- valign=top
| 3
| {{flagdeco|COL}} [[Juan Pablo Montoya]]
| [[Williams-BMW]]
| align=right | 50
|- valign=top
| 4
| {{flagdeco|GER}} [[Ralf Schumacher]]
| [[Williams-BMW]]
| align=right | 42
|- valign=top
| 5
| {{flagdeco|GBR}} [[David Coulthard]]
| [[McLaren-Mercedes]]
| align=right | 41
|- valign=top
| 6
| {{flagdeco|FIN}} [[Kimi Räikkönen]]
| [[McLaren-Mercedes]]
| align=right | 24
|- valign=top
| 7
| {{flagdeco|GBR}} [[Jenson Button]]
| [[Renault F1|Renault]]
| align=right | 14
|- valign=top
| 8
| {{flagdeco|ITA}}[[Jarno Trulli]]
| [[Renault F1|Renault]]
| align=right | 9
|- valign=top
| 9
| {{flagdeco|GBR}} [[Eddie Irvine]]
| [[Jaguar-Cosworth]]
| align=right | 8
|- valign=top
| 10
| {{flagdeco|GER}} [[Nick Heidfeld]]
| [[Sauber-Petronas]]
| align=right | 7
|- valign=top
| =
| {{flagdeco|ITA}} [[Giancarlo Fisichella]]
| [[Jordan-Honda]]
| align=right | 7
|- valign=top
| 12
| {{flagdeco|CAN}} [[Jacques Villeneuve]]
| [[BAR-Honda]]
| align=right | 4
|- valign=top
| =
| {{flagdeco|BRA}} [[Felipe Massa]]
| [[Sauber-Petronas]]
| align=right | 4
|- valign=top
| 14
| {{flagdeco|FRA}} [[Olivier Panis]]
| [[BAR-Honda]]
| align=right | 3
|- valign=top
| 15
| {{flagdeco|JPN}} [[Takuma Sato]]
| [[Jordan-Honda]]
| align=right | 2
|- valign=top
| =
| {{flagdeco|AUS}} [[Mark Webber]]
| [[Minardi-Asiatech]]
| align=right | 2
|- valign=top
| =
| {{flagdeco|FIN}} [[Mika Salo]]
| [[Toyota F1|Toyota]]
| align=right | 2
|- valign=top
| =
| {{flagdeco|GER}} [[Heinz-Harald Frentzen]]
| [[Arrows-Cosworth]]
| align=right | 2
|}

===Konstruktörer===
{| {{f1slutställning}}
|-
|1||{{flagdeco|ITA}} [[Scuderia Ferrari|Ferrari]]||align=right| 221
|-
|2||{{flagdeco|GBR}} [[Williams-BMW]]||align=right| 92
|-
|3||{{flagdeco|GBR}} [[McLaren-Mercedes]]||align=right| 65
|-
|4||{{flagdeco|FRA}} [[Renault F1|Renault]]||align=right| 23
|-
|5||{{flagdeco|SUI}} [[Sauber-Petronas]]||align=right| 11
|-
|6||{{flagdeco|GBR}} [[Jordan-Honda]]||align=right| 9
|-
|7||{{flagdeco|GBR}} [[Jaguar-Cosworth]]||align=right| 8
|-
|8||{{flagdeco|GBR}} [[BAR-Honda]]||align=right| 7
|-
|9||{{flagdeco|ITA}} [[Minardi-Asiatech]]||align=right| 2
|-
|=||{{flagdeco|JPN}} [[Toyota F1|Toyota]]||align=right| 2
|-
|=||{{flagdeco|GBR}} [[Arrows-Cosworth]]||align=right| 2
|}

==Externa länkar==
*{{Commonscat|2002 in Formula One}}

==Säsonger==
{{Formel 1-säsonger}}

title: Allmän information

Slut: 13 oktober 2002

Tävlingschef(er): Charlie Whiting

title: Bilar

Motorer: Asiatech · BMW · Cosworth · Ferrari · Honda · Mercedes-Benz · Petronas · Renault · Toyota

Däckleverantör(er): Bridgestone · Michelin

title: Deltagande

Antal förare: 23 (22 per race)

title: Mästare

Förarmästerskapet: Michael Schumacher

Konstruktörs- · mästerskapet: Scuderia Ferrari


text:
# Unix
Unix är en grupp operativsystem som härstammar från ett system som utvecklades på AT&T Bell Labs i USA av bland andra Ken Thompson och Dennis Ritchie under 1960- och 1970-talet.
Det första Unix-systemet skrevs i assembler av Ken Thompson på en Digital PDP-7 år 1969 efter att utvecklingen av operativsystemet Multics lagts ner. Denna version är inte identisk med "first edition" och kallas därför oftast proto-Unix. Namnet Unix valdes för att driva med Multics, som var avsett för flera (multipla) användare. Efter Thompsons första version skrev han och Ritchie tillsammans om operativsystemet i PDP-11-assembler, för att köra det på en Digital PDP-11/20 som de fått tillgång till. Den första versionen av PDP-11 UNIX med namnet first edition färdigställdes den 3 november 1971.
År 1972 hade operativsystemet rönt stor uppmärksamhet och de båda skrev om hela Unix i programspråket C som uppfunnits av Ritchie som en portabel makroassembler för olika plattformar.
Programkoden till det ursprungliga Unix lever idag främst kvar i Unix-varianten System V, tidigare System III, på vilket de flesta proprietära Unix-varianter är baserade. Unix-varianter som är baserade på System V är bland andra Solaris, Irix och AIX.
Operativsystemet Linux är baserad på Unix-konventioner, men inte på Unix-kod. Kärnan Linux började utvecklas av Linus Torvalds 1991. Vissa av verktygen som brukar ingå i en linuxdistribution kommer visserligen från BSD, men största delen är GNU-programvara. Operativsystemet följer olika Unix-standarder och -konventioner mer eller mindre lika mycket som egentliga Unix-varianter, men räknas inte till dem utan som ett ”unixliknande operativsystem”.

## Varumärket UNIX, Unix-standarder och portabilitet
Novell äger upphovsrätt och patent till UNIX System V. Varumärket UNIX ägs idag av The Open Group, som tillåter operativsystem, oberoende av vilken kod som är grunden, att kalla sig Unix om de uppfyller en mängd kriterier och betalar en licensavgift. Dessa kriterier, kallade The Single UNIX Specification, samt POSIX och standarderna för C (programspråk) har stor betydelse för strävan efter att göra olika Unix-varianter kompatibla.
Trots vissa betydande skillnader mellan olika Unix-varianter liknar de ändå varandra tillräckligt för att program skrivna för en Unix-variant i de flesta fall med måttliga ändringar i källkoden kan kompileras och köras på andra Unix-varianter. Ändringarna kan inkluderas i den ursprungliga koden, så att koden automatiskt blir rätt för det system där den kompileras. Det var därför naturligt att distribuera program i källkodsform och binär free- och shareware har aldrig blivit allmän i Unix-kretsar.

## Karakteristiska egenskaper
Att skriva ett operativsystem i ett högnivåspråk var en innovation av Unix första utvecklare. Detta gjorde det möjligt att lätt porta Unix till en mångfald olika maskinvara. Källkoden var också länge fritt tillgänglig för universiteten, där Unix i första hand användes, vilket liksom tillgången till online-manualer ("man-sidorna") gav programmerare stora fördelar då de ville förbättra systemet eller utveckla nya program. Kulturen bland Unix-programmerare hade sannolikt stor betydelse för uppkomsten av rörelsen för fri programvara.
Unix strävar efter enkla och klara koncept, i reaktion till det invecklade Multics. Detta gäller såväl kärnan, till exempel hur filsystemet definierats, som konceptet med små verktygsprogram som kan kombineras att utföra komplicerade uppgifter. Dessa verktygsprogram är väsentliga för att vana Unix-användare ofta fortfarande föredrar kommandoraden framom grafiska verktyg. Konfigurationsfiler och annat data lagras gärna som textfiler, som lätt kan hanteras med dessa program.
Unix har traditionellt använts som operativsystem för arbetsstationer och mindre servrar. I den senare rollen har Unix haft ett stort inflytande på Internets utveckling.

## Tidslinje
- Här listas framförallt de stabila kärnorna. Linux räknar versionsnummer på ett speciellt sätt: x.y.z där ett jämnt tal y står för stabil och udda för beta.
- Darwin är en operativsystemskärna med öppen källkod och används i bland annat Mac OS.

## Unix i Sverige
År 1980 initierade Försvarets rationaliseringsinstitut en satsning på administrativa system som kallades Struktur 90. I en utförlig rapport som granskats av ÖB, CM, CVF, Försvarets civilförvaltning, Fortifikationsverket, Försvarets materielverk, Försvarets forskningsanstalt, Värnpliktsverket, Försvarets datacentral, Statskontoret, Riksrevisionsverket, Styrelsen för teknisk utveckling och Försvarsförbundet presenterade man sin syn på framtidens ADB. Man skriver att Försvaret har tre stordatorer av typen Univac 1100 i Stockholm, Arboga och Karlstad, med c:a 400 anslutna terminaler, och att behovet av datorkraft ökar konstant. För att möta framtidens behov av datorkraft föreslår man att gå ifrån de centrala stordatorerna och istället satsa på lokala och decentraliserade datorsystem. Syftet var att sprida ut såväl systemen som kunskapen om hur man använder dem, det var viktigt att användarna kunde sköta datorsystemen själva. Ett viktigt skäl var att det varit ständiga avbrott i kommunikationen med stordatorerna. Man ville effektivisera driften av lokala och distribuerade system genom att standardisera gränssnittet mot systemen. Man noterade också att medan stordatorernas system var portabla och kunde flyttas mellan olika leverantörer, fanns det en mängd inkompatibla mikrodatorer på marknaden.
Ett ramavtal (avropsavtal) för ett första steg som kallades 90' (90-prim) gjordes 1983 för 150–200 Unix-system till försvaret, och man valde följande Unix-datorer:
- NCR levererade Mini-Tower och Tower XP som körde UNIX System V
- Digital Equipment Corporation levererade MicroVAX och VAX 11 som körde UNIX 4.2 BSD

Man valde att till dessa datorer ansluta terminaler av typen Facit Twist. Systemen levererades i sin helhet av Philips Elektronikindustrier AB. Man skulle även som en del av detta utveckla ett administrativt stödsystem med namnet Generella administrativa stödsystem – GASS.
Direkt efter detta år 1983 initierade Statskontoret en större satsning på Unix i Sverige. Detta kallades för basdatorsatsningen och med basdator menades en minidator till vilken 16–32 användare för "lokala och decentraliserade tillämpningar" kunde anslutas, och man specificerade uttryckligen att dessa basdatorer skulle använda Unix System V som operativsystem och att de skulle ha ett skalprogram. Man skilde tydligt mellan dessa "basdatorer" och persondatorer, begreppet "basdator" ligger nära det vi idag kallar en server. Efter en utvärdering publicerad i januari 1985 upprättade Statskontoret i april år 1985 ett ramavtal (avropsavtal) med följande leverantörer och Unix-system:
- Datorisering AB levererade system av typen Cromemco CS400.
- Ericsson Information Systems levererade en dator som kallades Ericsson 9000 och detta var en OEM-produkt av Sun-2 från Sun Microsystems som körde SunOS.
- Luxor AB levererade ABC 9000 vilket var en OEM-produkt baserad på DS-90, som körde en variant av D-NIX som kallades ABCenix. I och med att Nokia lade ner Luxors Unix-satsning övergick man till Dataindustrier AB som levererade DS-90 direkt.
- Scandia Metric (senare Metric Office Systems och Carl Lamm System) levererade en dator som kallades Metric 8000. Den var en OEM-produkt av datorn Zilog S8000 som körde ZEUS (Berkeley version 4.2).

Flera myndigheter, däribland Arbetsmarknadsstyrelsen, Naturvårdsverket, Bostadsstyrelsen, länsstyrelsen i Kalmar och Norrbotten, polisen i Huddinge, och Stockholms tingsrätt i köpte in sådana basdatorsystem, och år 1987 gjordes en utvärdering av erfarenheterna.
År 1985 uppstod en stark konsensus inom svensk datamedia att Unix var framtiden för persondatorer. De svenska företagen Luxor AB och Dataindustrier AB arbetade med Unix-maskiner som skulle bli Luxor ABC 1600, Luxor ABC 9000 och DIAB DS90. Sun Microsystems representerades också i Sverige av Ericsson Information Systems.
Åren efter vände vinden för persondatorer och marknaden fokuserade på IBM PC med MS DOS och Microsoft Windows. Intresset kvarstod inom statsförvaltningen, och då Statskontoret gjorde en upphandling av basdatorsystem till försvaret år 1987 rankades DIAB:s DS90 högst tillsammans med Norsk Data och Datorisering AB vilket ledde till att ett stort antal Unix-system installerades i det svenska försvaret.
Ericsson Information Systems fortsatte att sälja datorerna S20 och S30 baserade på nyare generationer av Sun-hårdvara, fram till dess att Nokia köpte Ericsson Information Systems runt 1987–1988. Sun startade 1987 ett eget dotterbolag i Sverige som kom att bli mycket framgångsrikt på serversidan, speciellt under IT-bubblan i skiftet 1990–2000-tal.
Nokia fortsatte Unix-satsningen men med hårdvara i form av Nokias egna Intel-baserade PC-datorer och SCO UnixWare som operativsystem. Nokias dator fick namnet S10. När ICL köpte Nokia data 1990 lades Unix-satsningen ned.
Statskontoret fortsatte att använda och rekommendera Unix inom statsapparaten, och man deltog i standardisering i X/Open. En ny basdatorutvärdering gjordes år 1990, med bland annat interoperabilitet med IBM PC (som filserver via SMB) och Apple Macintosh, TCP/IP, NFS och IBM 3270-terminalfunktion som krav och ännu ett ramavtal upprättades med följande leverantörer för Unix-basdatorer:
- Bull levererade DPX/2
- Dataindustrier AB levererade DS90-30
- Datorisering AB levererade datorerna Dynatech och Arix
- Hewlett-Packard levererade HP9000/800 och HP9000/300
- NCR Corportation levererade Tower 32

### Svenska Unix-varianter
- D-NIX – egenutvecklad variant från svenska Dataindustrier AB
- DICOS – utvecklat av Ericsson inom ramen för AXE-N 1987–1995

## Populära UNIX-varianter
- Mac OS  (10.0–10.10)
- NeXTSTEP
- OPENSTEP
- FreeBSD

title: Unix

wikitext:
{{Infobox operativsystem
 | namn = Unix
 | logo = [[Fil:UNIX®.png|128px|Unix logo]]
 | utvecklare = [[Ken Thompson]], [[Dennis Ritchie]], [[Brian Kernighan]], [[Douglas McIlroy]], och [[Joe Ossanna]] & [[Bell Labs]]
 | familj = Unix
 | källkod = Historiskt stängd källkod, [[Illumos]] och [[Berkeley Software Distribution|BSD]] är öppen källkod.
 | webbplats = [http://www.unix.org/ www.unix.org]
}}

[[Fil:Unix history-simple.svg|miniatyr|Unix-gruppen ordnad efter historia och typ av licens. Unixgruppen är reglerad av olika licenser så att varje program räknas till en av tre grupper – öppen, mixad eller proprietär programvara.]]

'''Unix''' är en grupp [[operativsystem]] som härstammar från ett system som utvecklades på [[AT&T]] [[Bell Labs]] i [[USA]] av bland andra [[Ken Thompson]] och [[Dennis Ritchie]] under 1960- och 1970-talet.

Det första Unix-systemet skrevs i [[assembler]] av [[Ken Thompson]] på en [[Digital Equipment Corporation|Digital]] [[PDP-7]] år 1969 efter att utvecklingen av operativsystemet [[Multics]] lagts ner.<ref>{{webbref |url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/technology/8205976.stm |titel=BBC News 40 years of Unix |datum=20 augusti 2009|hämtdatum=den 2 november 2009 |format= |verk= }}</ref> Denna version är inte identisk med "first edition" och kallas därför oftast ''proto-Unix''.<ref name="kernighan">{{bokref
 | efternamn = Kernighan
 | förnamn = Brian
 | författarlänk = Brian Kernighan
 | titel = UNIX A History and a Memoir
 | år = 2020
 | utgivare = Kindle Direct Publishing
 | isbn = 978-169597855-3
 | libris =
 | sid = 41-59
 | kapitel = Chapter 3: First Edition (1971)
 }}</ref> Namnet Unix valdes för att driva med Multics, som var avsett för flera (multipla) användare. Efter Thompsons första version skrev han och Ritchie tillsammans om operativsystemet i [[PDP-11]]-assembler, för att köra det på en Digital [[PDP-11|PDP-11/20]] som de fått tillgång till. Den första versionen av PDP-11 UNIX med namnet '''first edition''' färdigställdes den 3 november 1971.<ref name="kernighan" />

År 1972 hade operativsystemet rönt stor uppmärksamhet och de båda skrev om hela Unix i programspråket [[C (programspråk)|C]] som uppfunnits av Ritchie som en portabel makroassembler för olika plattformar.

Programkoden till det ursprungliga Unix lever idag främst kvar i Unix-varianten [[System V]], tidigare ''System III'', på vilket de flesta [[Proprietär programvara|proprietära]] Unix-varianter är baserade. Unix-varianter som är baserade på ''System V'' är bland andra [[Solaris (operativsystem)|Solaris]], [[IRIX|Irix]] och [[AIX]].

[[Operativsystem]]et [[Linux]] är baserad på Unix-konventioner, men inte på Unix-kod. [[Operativsystemkärna|Kärnan]] [[Linux (kärna)|Linux]] började utvecklas av [[Linus Torvalds]] 1991. Vissa av verktygen som brukar ingå i en [[linuxdistribution]] kommer visserligen från [[BSD]], men största delen är [[GNU]]-[[programvara]]. Operativsystemet följer olika Unix-standarder och -konventioner mer eller mindre lika mycket som egentliga Unix-varianter, men räknas inte till dem utan som ett ”[[unixliknande]] operativsystem”.

== Varumärket UNIX, Unix-standarder och portabilitet ==
[[Novell, Inc.|Novell]] äger upphovsrätt och patent till UNIX System V.{{uppdatera mening|månad=2021-11|Novell finns väl inte mer}} Varumärket '''UNIX''' ägs idag av [[The Open Group]], som tillåter operativsystem, oberoende av vilken kod som är grunden, att kalla sig Unix om de uppfyller en mängd kriterier och betalar en licensavgift. Dessa kriterier, kallade The [[Single UNIX Specification]], samt [[POSIX]] och standarderna för [[C (programspråk)]] har stor betydelse för strävan efter att göra olika Unix-varianter kompatibla.

Trots vissa betydande skillnader mellan olika Unix-varianter liknar de ändå varandra tillräckligt för att program skrivna för en Unix-variant i de flesta fall med måttliga ändringar i [[källkod]]en kan [[kompilator|kompileras]] och köras på andra Unix-varianter. Ändringarna kan inkluderas i den ursprungliga koden, så att koden automatiskt blir rätt för det system där den kompileras. Det var därför naturligt att distribuera program i källkodsform och binär [[freeware|free-]] och [[shareware]] har aldrig blivit allmän i Unix-kretsar.

== Karakteristiska egenskaper ==
{{se även|Unix-filosofin}}

Att skriva ett operativsystem i ett [[programspråk|högnivåspråk]] var en innovation av Unix första utvecklare. Detta gjorde det möjligt att lätt [[Portering (datorteknik)|porta]] Unix till en mångfald olika [[maskinvara]]. [[Källkod]]en var också länge fritt tillgänglig för universiteten, där Unix i första hand användes, vilket liksom tillgången till [[online]]-[[handbok|manual]]er ("[[man (Unix)|man]]-sidorna") gav programmerare stora fördelar då de ville förbättra systemet eller utveckla nya program. Kulturen bland Unix-programmerare hade sannolikt stor betydelse för uppkomsten av rörelsen för [[fri programvara]].

Unix strävar efter enkla och klara koncept, i reaktion till det invecklade [[Multics]]. Detta gäller såväl kärnan, till exempel hur filsystemet definierats, som konceptet med små verktygsprogram som kan kombineras att utföra komplicerade uppgifter. Dessa verktygsprogram är väsentliga för att vana Unix-användare ofta fortfarande föredrar [[Kommandotolk|kommandoraden]] framom grafiska verktyg. Konfigurationsfiler och annat data lagras gärna som textfiler, som lätt kan hanteras med dessa program.

Unix har traditionellt använts som operativsystem för [[arbetsstation]]er och mindre [[server|servrar]]. I den senare rollen har Unix haft ett stort inflytande på [[Internet]]s utveckling.

== Tidslinje ==

<timeline>
ImageSize  = width:600 height:550
PlotArea   = left:50 right:0 bottom:20 top:10

DateFormat = yyyy
Period     = from:1965 till:2010
TimeAxis   = orientation:vertical
ScaleMajor = unit:year increment:5 start:1965

PlotData=

  bar:UNIX color:red width:25 mark:(line,red) align:left fontsize:M
  at:1969 text:"[[UNICS]]"
  at:1971 text:"[[UNIX]] V1"
  at:1972 text:"[[UNIX]] V2"
  at:1973 text:"[[UNIX]] V3 & V4"
  at:1974 text:"[[UNIX]] V5"
  at:1976 text:"[[UNIX]] V6"
  at:1979 text:"[[UNIX]] V7"
  at:1981 text:"[[UNIX|System III]]"
  at:1982 text:"[[UNIX|System IV]]"
  at:1983 text:"[[UNIX|System V]]"
  at:1984 text:"[[UNIX|System V]] R2"
  at:1985 text:"[[UNIX]] V8"
  at:1986 text:"[[UNIX]] V9"
  at:1987 text:"[[UNIX|System V]] R3.2"
  at:1988 text:"[[UNIX|System V]] R4"
  at:1989 text:"[[UNIX]] V10"
  at:1992 text:"[[UNIX|Unix Ware]] 1"
  at:1993 text:"[[UNIX|Unix Ware]] 1.1"
  at:1994 text:"[[UNIX|Unix Ware]] 1.1.1"
  at:1995 text:"[[UNIX|Unix Ware]] 2.0"
  at:1996 text:"[[UNIX|Unix Ware]] 2.1"
  at:1998 text:"[[UNIX|Unix Ware]] 7"
  at:1999 text:"[[UNIX|Unix Ware]] 7.1"
  at:2000 text:"[[UNIX|Unix Ware]] 7.1.1"
  at:2001 text:"[[UNIX|Open UNIX]] 8"
  at:2002 text:"[[UNIX|SCO Unix Ware]] 7.1.3"
  at:2003 text:"[[Tru64]] V5.1B"
  at:2004 text:"[[SCO UnixWare]] 7.1.4"

  bar:BSD color:red width:25 mark:(line,red) align:left fontsize:M
  at:1978 text:"1[[BSD]]"
  at:1979 text:"2[[BSD]]"
  at:1980 text:"4.0[[BSD]]"
  at:1981 text:"4.1[[BSD]]"
  at:1982 text:"2.8.1[[BSD]]"
  at:1983 text:"4.2[[BSD]]"
  at:1985 text:"2.9[[BSD]]-Siscmo"
  at:1986 text:"4.3[[BSD]]"
  at:1987 text:"2.10[[BSD]]"
  at:1988 text:"4.3[[BSD]] Tahoe"
  at:1989 text:"2.10.1[[BSD]]"
  at:1990 text:"4.3[[BSD]] Reno"
  at:1991 text:"[[BSD]] Net/2"
  at:1992 text:"386[[BSD]]"
  at:1993 text:"[[FreeBSD]] 1.0"
  at:1994 text:"[[NetBSD]] 1.0"
  at:1995 text:"[[OpenBSD]] 1.0"
  at:1996 text:"[[OpenBSD]] 2.0"
  at:1997 text:"[[BSD]]/OS 3.0"
  at:1998 text:"4.4[[BSD]] Lite 2"
  at:1999 text:"[[BSD]]/OS 4.1"
  at:2000 text:"[[FreeBSD]] 4.0"
  at:2001 text:"[[OpenBSD]] 3.0"
  at:2002 text:"[[MirBSD]]"
  at:2003 text:"[[FreeBSD]] 5.0"
  at:2004 text:"[[DragonFly BSD]] 1.0"
  at:2005 text:"[[FreeBSD]] 4.11"
  at:2007 text:"[[OpenBSD]] 4.2"
  at:2008 text:"[[FreeBSD]] 7.0

  bar:GNU/Linux* color:red width:25 mark:(line,red) align:left fontsize:M
  at:1991 text:"[[Linux]] 0.01"
  at:1992 text:"[[Linux]] 0.12"
  at:1993 text:"[[Linux]] 0.99.11"
  at:1994 text:"[[Linux]] 1.0"
  at:1995 text:"[[Linux]] 1.2"
  at:1996 text:"[[Linux]] 2.0"
  at:1997 text:"[[Linux]] 2.1.32"
  at:1998 text:"[[Linux]] 2.0.36"
  at:1999 text:"[[Linux]] 2.2.0"
  at:2000 text:"[[Linux]] 2.4.0 test 1"
  at:2001 text:"[[Linux]] 2.4.0"
  at:2002 text:"[[Linux]] 2.2.22"
  at:2003 text:"[[Linux]] 2.4.21"
  at:2004 text:"[[Linux]] 2.6.1"
  at:2005 text:"[[Linux]] 2.6.11"
  at:2008 text:"[[Linux]] 2.6.25

  bar:Övriga color:red width:25 mark:(line,red) align:left fontsize:M
  at:1974 text:"[[MERT]]"
  at:1977 text:"TS 1.0"
  at:1978 text:"USG 2.0"
  at:1979 text:"UNSW 04"
  at:1980 text:"[[Xenix]] OS"
  at:1981 text:"[[QNX]]QUNIX"
  at:1982 text:"[[SunOS]] 1.0"
  at:1983 text:"Coherent"
  at:1984 text:"[[QNX]] 1.0"
  at:1985 text:"Interactive 386/ix"
  at:1986 text:"[[Plan 9]]"
  at:1987 text:"[[Minix]] 1.0"
  at:1988 text:"[[HP-UX]] 2.0"
  at:1989 text:"[[OPENSTEP|NeXTSTEP]] 1.0"
  at:1990 text:"[[Solaris (operativsystem)|Solaris]] 1"
  at:1991 text:"[[GNU/Hurd]]"
  at:1992 text:"[[Ultrix]] 4.3"
  at:1993 text:"[[Irix]] 5.3"
  at:1994 text:"[[AIX]] 4.1"
  at:1995 text:"[[UniCOS]] 9.0"
  at:1996 text:"[[Mach]]4 UK22"
  at:1997 text:"[[OPENSTEP]] 4.2"
  at:1998 text:"[[QNX/Neutrino]] 2.0"
  at:1999 text:"[[Darwin (kernel)|Darwin]] 0.1"
  at:2000 text:"[[GNU-Darwin]] Beta 2.5"
  at:2001 text:"[[Mac OS]] 10.0"
  at:2002 text:"[[Solaris (operativsystem)|Solaris]] 8"
  at:2003 text:"[[Minix]] 2.0.4"
  at:2004 text:"[[QNX]] 6.3"
  at:2005 text:"[[AIX]] 5.3"
  at:2007 text:"[[AIX]] 6.1"
  at:2009 text:"[[Mac OS]] 10.6"
  at:2009 text:"[[Mac OS]] 10.7"

</timeline>

* Här listas framförallt de stabila kärnorna. ''Linux'' räknar versionsnummer på ett speciellt sätt: x.y.z där ett jämnt tal ''y'' står för stabil och udda för beta.
* Darwin är en operativsystemskärna med [[öppen källkod]] och används i bland annat [[Mac OS]].

==Unix i Sverige==

[[File:1980 Struktur 90 rapport.jpg|thumb|Slutrapporten för Struktur 90]]
År 1980 initierade [[Försvarets rationaliseringsinstitut]] en satsning på administrativa system som kallades ''[[Struktur 90]]''. I en utförlig rapport som granskats av [[Sveriges överbefälhavare|ÖB]], [[Marinchef|CM]], [[Flygvapenchef|CVF]], [[Försvarets civilförvaltning]], [[Fortifikationsverket]], [[Försvarets materielverk]], [[Försvarets forskningsanstalt]], [[Värnpliktsverket]], [[Försvarets datacentral]], [[Statskontoret]], [[Riksrevisionsverket]], [[Styrelsen för teknisk utveckling]] och [[Försvarsförbundet]] presenterade man sin syn på framtidens [[automatisk databehandling|ADB]]. Man skriver att Försvaret har tre [[stordator|stordatorer]] av typen [[Univac 1100]] i Stockholm, Arboga och Karlstad, med c:a 400 anslutna terminaler, och att behovet av datorkraft ökar konstant. För att möta framtidens behov av datorkraft föreslår man att gå ifrån de centrala stordatorerna och istället satsa på lokala och decentraliserade datorsystem. Syftet var att sprida ut såväl systemen som kunskapen om hur man använder dem, det var viktigt att användarna kunde sköta datorsystemen själva. Ett viktigt skäl var att det varit ständiga avbrott i kommunikationen med stordatorerna. Man ville effektivisera driften av lokala och distribuerade system genom att standardisera gränssnittet mot systemen. Man noterade också att medan stordatorernas system var portabla och kunde flyttas mellan olika leverantörer, fanns det en mängd inkompatibla mikrodatorer på marknaden.<ref>{{bokref
 | redaktör = A. Resare
 | övriga = Stig Å Nilsson
 | titel = Struktur 90: Förslag till långsiktig inriktning av försvarets administrativa databehandling
 | url =
 | format =
 | upplaga =
 | utgåva =
 | serie = Rapport
 | volym = Nr 4.80-8402
 | datum = 1980-12-18
 | utgivare = [[Försvarets rationaliseringsinstitut]]
 | utgivningsort = Stockholm
 | libris = 8203139
 | isbn =
 | sid =
 | ref =
 }}
</ref>

Ett ramavtal (avropsavtal) för ett första steg som kallades 90' (90-prim) gjordes 1983 för 150–200 Unix-system till försvaret, och man valde följande Unix-datorer:<ref>{{tidskriftsref
 | redaktör =
 | rubrik = Beredning och planering för struktur S-90
 | url = http://www.fht.nu/bilder/Flygvapnet/tiff_artiklar/tiff_1985-2_beredning_s90.pdf
 | år = 1985
 | datum =
 | tidskrift = Teknisk information för försvarsmaterieltjänsten
 | volym =
 | utgivningsort =
 | utgivare =
 | nummer =
 | sid =
 | hämtdatum =
 | id =
 | doi =
 | issn =
 | citat =
 | språk =
 | förnamn = Kent
 | efternamn = Hall
 | författarlänk =
 | ref =
 }}</ref>

* [[NCR]] levererade Mini-Tower och [[NCR Tower XP|Tower XP]] som körde UNIX System V
* [[Digital Equipment Corporation]] levererade [[VAX|MicroVAX]] och [[VAX|VAX 11]] som körde UNIX 4.2 BSD

Man valde att till dessa datorer ansluta terminaler av typen [[Facit Twist]]. Systemen levererades i sin helhet av [[Philips|Philips Elektronikindustrier AB]]. Man skulle även som en del av detta utveckla ett administrativt stödsystem med namnet ''Generella administrativa stödsystem – GASS''.

Direkt efter detta år 1983 initierade [[Statskontoret]] en större satsning på Unix i Sverige. Detta kallades för ''basdatorsatsningen'' och med basdator menades en [[minidator]] till vilken 16–32 användare för "lokala och decentraliserade tillämpningar" kunde anslutas, och man specificerade uttryckligen att dessa basdatorer skulle använda Unix System V som operativsystem och att de skulle ha ett [[skalprogram]]. Man skilde tydligt mellan dessa "basdatorer" och [[persondator]]er, begreppet "basdator" ligger nära det vi idag kallar en [[server]]. Efter en utvärdering publicerad i januari 1985<ref>{{bokref
 | redaktör =
 | övriga =
 | titel = Basdatorer: utvärdering
 | url =
 | format =
 | upplaga =
 | utgåva =
 | serie = Rapport
 | volym =
 | datum = 1985-01-15
 | utgivare = Liber Allmänna Förlaget
 | utgivningsort = Stockholm
 | libris =
 | isbn = 9138087286
 | sid =
 | ref = dnr 150/84-3
 }}</ref> upprättade Statskontoret i april år 1985 ett [[ramavtal]] (avropsavtal) med följande leverantörer och Unix-system:<ref>{{bokref
 | redaktör =
 | övriga =
 | titel = Basdatorer: avropsavtal
 | url =
 | format =
 | upplaga =
 | utgåva =
 | serie = Rapport
 | volym = 1985:34
 | datum = 1985-04-02
 | utgivare = [[Statskontoret]]
 | utgivningsort = Stockholm
 | libris = 495610
 | sid = 84
 | ref = dnr 150/84-3
 }}
</ref>

* [[Datorisering AB]] levererade system av typen [[Cromemco]] CS400.
* [[Ericsson Information Systems]] levererade en dator som kallades ''Ericsson 9000'' och detta var en [[Original Equipment Manufacturer|OEM-produkt]] av [[Sun-2]] från [[Sun Microsystems]] som körde [[Solaris (operativsystem)|SunOS]].
* [[Luxor AB]] levererade ''ABC 9000'' vilket var en OEM-produkt baserad på [[DIAB Serie 90|DS-90]], som körde en variant av [[D-NIX]] som kallades ''ABCenix''. I och med att Nokia lade ner Luxors Unix-satsning övergick man till [[Dataindustrier AB]] som levererade ''DS-90'' direkt.
* [[Scandia Metric]] (senare Metric Office Systems och [[Carl Lamm|Carl Lamm System]]) levererade en dator som kallades ''Metric 8000''. Den var en OEM-produkt av datorn [[Zilog S8000]] som körde ''ZEUS'' (Berkeley version 4.2).

Flera myndigheter, däribland [[Arbetsmarknadsstyrelsen]], [[Naturvårdsverket]], [[Bostadsstyrelsen]], länsstyrelsen i Kalmar och Norrbotten, polisen i Huddinge, och [[Stockholms tingsrätt]] i köpte in sådana basdatorsystem, och år 1987 gjordes en utvärdering av erfarenheterna.<ref>{{bokref
 | redaktör =
 | övriga =
 | titel = Basdatorsatsningen: erfarenheter
 | url =
 | format =
 | upplaga =
 | utgåva =
 | serie = Rapport
 | volym = 1987:47
 | år = 1987
 | utgivare = [[Statskontoret]]
 | utgivningsort = Stockholm
 | libris = 7624801
 | isbn = 91-7220-048-0
 | sid = 58
 | ref =
 }}
</ref>

År 1985 uppstod en stark konsensus inom svensk datamedia att Unix var framtiden för [[persondator]]er. De svenska företagen [[Luxor AB]] och [[Dataindustrier AB]] arbetade med Unix-maskiner som skulle bli Luxor [[ABC 1600]], Luxor ABC 9000 och DIAB DS90. [[Sun Microsystems]] representerades också i Sverige av [[Ericsson Information Systems]].<ref name="rskap9">{{bokref
 | efternamn = Sjöström
 | förnamn = Roland
 | titel = Positionering under strategisk osäkerhet – Luxor Datorer och persondatorbranschen
 | serie = Linköping Studies in Management and Economics, Dissertations no 30
 | volym = 2
 | år = 1996
 | utgivare = Ekonomiska institutionen, Linköpings tekniska högskola
 | utgivningsort = Linköping
 | isbn = 91-7871-699-3
 | issn = 0345-7524
 | libris = 2153372
 | sid = 169–194
 | kapitel = 1985 Nya ABC-datorer ökad priskonkurrens
 | url=https://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:liu:diva-207596
 }}</ref>

Åren efter vände vinden för persondatorer och marknaden fokuserade på [[IBM PC]] med [[MS DOS]] och [[Microsoft Windows]]. Intresset kvarstod inom statsförvaltningen, och då [[Statskontoret]] gjorde en upphandling av [[basdatorsystem]] till försvaret år 1987 rankades DIAB:s ''DS90'' högst tillsammans med [[Norsk Data]] och [[Datorisering AB]] vilket ledde till att ett stort antal Unix-system installerades i det svenska försvaret.<ref name="rskap12">{{bokref
 | efternamn = Sjöström
 | förnamn = Roland
 | titel = Positionering under strategisk osäkerhet – Luxor Datorer och persondatorbranschen
 | serie = Linköping Studies in Management and Economics, Dissertations no 30
 | volym = 2
 | år = 1996
 | utgivare = Ekonomiska institutionen, Linköpings tekniska högskola
 | utgivningsort = Linköping
 | isbn = 91-7871-699-3
 | issn = 0345-7524
 | libris = 2153372
 | sid = 221–229
 | kapitel = 1987–1995 Vad som hände sen
 | url=https://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:liu:diva-207596
 }}</ref>

Ericsson Information Systems fortsatte att sälja datorerna S20 och S30 baserade på nyare generationer av Sun-hårdvara, fram till dess att Nokia köpte Ericsson Information Systems runt 1987–1988. Sun startade 1987<ref>{{webbref
 | url = https://regnskaber.cvrapi.dk/tiff/54682002/Y3ZyLmRrOi8vcGRmcy8yMDAyODY0NTtGQVMyMzUxMzE7MTk5OTA3MDE7MjAwMDA2MzA7UjtS.pdf
 | titel = Årsredovisning för räkenskapsåret 1999-07-01--2000-06-30
 | utgivare = Sun Microsystems
}}</ref> ett eget dotterbolag i Sverige som kom att bli mycket framgångsrikt på serversidan, speciellt under [[IT-bubblan]] i skiftet 1990–2000-tal.

Nokia fortsatte Unix-satsningen men med hårdvara i form av Nokias egna [[Intel]]-baserade [[IBM PC kompatibel|PC-datorer]] och [[SCO UnixWare]] som operativsystem. Nokias dator fick namnet S10. När [[International Computers Limited|ICL]] köpte Nokia data 1990 lades Unix-satsningen ned.<ref name="temagudar2">{{bokref
 | efternamn = Fernius
 | förnamn = Ingemar
 | redaktör = Conny Johansson
 | titel = Bits & bytes ur Datasaabs historia: tema gudar
 | serie = Bits & bytes ur Datasaabs historia
 | år = 2002
 | utgivare = Datasaabs vänner
 | utgivningsort = Linköping
 | isbn = 91-972464-41
 | sid = 13–20
 | kapitel = Från D5 till Unix och Sun
 }}</ref>

Statskontoret fortsatte att använda och rekommendera Unix inom statsapparaten, och man deltog i standardisering i [[X/Open]]. En ny basdatorutvärdering gjordes år 1990, med bland annat interoperabilitet med [[IBM PC]] (som filserver via [[Server Message Block|SMB]]) och Apple [[Macintosh]], [[TCP/IP]], [[Network File System|NFS]] och [[IBM 3270]]-terminalfunktion som krav och ännu ett ramavtal upprättades med följande leverantörer för Unix-basdatorer:<ref>{{bokref
 | efternamn =
 | förnamn =
 | redaktör =
 | titel = Basdatorer – utvärdering
 | serie =
 | volym = 1990:8
 | år = 1990
 | utgivare = Statskontoret
 | utgivningsort = Stockholm
 | isbn = 91-7220-136-3
 | issn =
 | libris =
 | sid = 234
 | kapitel =
 | upplaga = 1200
 }}</ref>

* [[Bull (företag)|Bull]] levererade [[DPX/2]]
* Dataindustrier AB levererade DS90-30
* Datorisering AB levererade datorerna [[Dynatech]] och [[Arix]]
* [[Hewlett-Packard]] levererade [[HP9000]]/800 och HP9000/300
* [[NCR Corportation]] levererade Tower 32

=== Svenska Unix-varianter ===
* [[D-NIX]] – egenutvecklad variant från svenska Dataindustrier AB
* [[DICOS]] – utvecklat av Ericsson inom ramen för AXE-N 1987–1995

== Populära UNIX-varianter ==
* [[Mac OS ]] (10.0–10.10)
* [[NeXTSTEP]]
* [[OPENSTEP]]
* [[FreeBSD]]

== Se även ==
* [[Plan 9]]

== Referenser ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Unix}}
* [http://www.levenez.com/unix/ En mer detaljerad tidslinje för Unix]
* [http://www.gnu.org GNUs officiella hemsida]
* {{Wikibooks|Att byta från Windows till UNIX|Att byta från Windows till UNIX}}

{{UnixBaskommandon}}

[[Kategori:Unix]]

title: Unix

Företag / utvecklare: Ken Thompson, Dennis Ritchie, Brian Kernighan, Douglas McIlroy, och Joe Ossanna & Bell Labs

OS-familj: Unix

Källkod: Historiskt stängd källkod, Illumos och BSD är öppen källkod.


text:
# Mussaenda magallanensis
Mussaenda magallanensis är en måreväxtart som beskrevs av Adolph Daniel Edward Elmer. Mussaenda magallanensis ingår i släktet Mussaenda och familjen måreväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Mussaenda magallanensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|måreväxt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Mussaenda magallanensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Gentianaordningen]]
| ordo = Gentianales
| familia_sv = [[Måreväxter]]
| familia = Rubiaceae
| genus_sv =
| genus = [[Mussaenda]]
| species_sv =
| species = '''Mussaenda magallanensis'''
| taxon = Mussaenda magallanensis
| taxon_authority = [[Adolph Daniel Edward Elmer|Elmer]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Mussaenda magallanensis'''''<ref name = "C132"/> är en [[måreväxter|måreväxt]]art som beskrevs av [[Adolph Daniel Edward Elmer]]. ''Mussaenda magallanensis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Mussaenda]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[måreväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9709247|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Elmer, 1911 ''In: Leafl. Philipp. Bot. 3: 996''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om måreväxter}}

[[Kategori:Måreväxter]]
[[Kategori:Mussaenda|magallanensis]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Ordning: Gentianaordningen · Gentianales

Familj: Måreväxter · Rubiaceae

Släkte: Mussaenda

Art: Mussaenda magallanensis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Mussaenda magallanensis

Auktor: Elmer


text:
# Aporosa fusiformis
Aporosa fusiformis är en emblikaväxtart som beskrevs av George Henry Kendrick Thwaites. Aporosa fusiformis ingår i släktet Aporosa och familjen emblikaväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Aporosa fusiformis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|emblikaväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Aporosa fusiformis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Malpigiaordningen]]
| ordo = Malpighiales
| familia_sv = [[Emblikaväxter]]
| familia = Phyllanthaceae
| genus_sv =
| genus = [[Aporosa]]
| species_sv =
| species = '''Aporosa fusiformis'''
| taxon = Aporosa fusiformis
| taxon_authority = [[George Henry Kendrick Thwaites|Thwaites]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Lepidostachys grandifolia'' [[Jules Émile Planchon|Planch.]] ex [[Johannes Müller Argoviensis|Müll.Arg.]]
''Aporosa thwaitesii'' [[Henri Ernest Baillon|Baill.]]
}}

'''''Aporosa fusiformis'''''<ref name = "C132"/> är en [[emblikaväxter|emblikaväxt]]art som beskrevs av [[George Henry Kendrick Thwaites]]. ''Aporosa fusiformis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Aporosa]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[emblikaväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9710036|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Thwaites, 1861 ''In: Enum. Pl. Zeyl. : 288''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Emblikaväxter]]
[[Kategori:Aporosa|fusiformis]]

title: Systematik

Ordning: Malpigiaordningen · Malpighiales

Familj: Emblikaväxter · Phyllanthaceae

Släkte: Aporosa

Art: Aporosa fusiformis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Aporosa fusiformis

Auktor: Thwaites

title: Synonymer

Synonymer: Lepidostachys grandifolia Planch. ex Müll.Arg. · Aporosa thwaitesii Baill.


text:
# Strand, Bräcke och Råssbyn
Strand, Bräcke och Råssbyn var före 2015 en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Uddevalla kommun i Västra Götalands län. Småorten omfattade bebyggelse i byarna Strand och Bräcke i Forshälla socken. Bebyggelsen i Råssbyn ligger norr om småortens avgränsning.
Området räknas från 2015 till tätorten Strand.

title: Strand, Bräcke och Råssbyn

wikitext:
{{Ortsfakta WD
|form=fd [[småort]]
|postort         = Ljungskile

}}<!-- Slut på Mall:Ortsfakta Sverige -->

'''Strand, Bräcke och Råssbyn''' var före 2015 en av [[SCB]] avgränsad och namnsatt [[småort]] i [[Uddevalla kommun]] i [[Västra Götalands län]]. Småorten omfattade bebyggelse i byarna Strand och Bräcke i [[Forshälla socken]]. Bebyggelsen i Råssbyn ligger norr om småortens avgränsning.
Området räknas från 2015 till tätorten [[Strand, Uddevalla kommun|Strand]].
==Noter==
<references/>

{{Uddevalla kommun}}

[[Kategori:Ej längre existerande SCB-definierade orter i Uddevalla kommun]]
[[Kategori:Tidigare småorter i Sverige]]

{{Illustrationsbehov-Västra Götalands län}}

Land: Sverige

Landskap: Bohuslän

Län: Västra Götalands län

Kommun: Uddevalla kommun

Distrikt: Forshälla distrikt

Befolkningstäthet: 3,5 inv./hektar

Postort: Ljungskile