text:
# Mecklenburg-Vorpommern
För fartyget, se M/S Mecklenburg-Vorpommern.
Mecklenburg-Vorpommern är ett förbundsland i nordöstra Tyskland, med kust mot Östersjön. Den består av regionerna Mecklenburg och Vorpommern. Mecklenburg-Vorpommern är Tysklands sjätte största förbundsland till ytan och den med lägst befolkningstäthet. Tysklands största ö Rügen ingår, liksom en del av ön Usedom och en del av Mecklenburgska sjöplatån.

## Historia

### Mecklenburg
Huvudartikel: Mecklenburg, se även: Mecklenburgs delningar
De germaner, som på Tacitus tid innehade den trakt, som nu kallas Mecklenburg, efterträddes på 500-talet av vendiska slaver: Lutitzer i öster, redarier i sydväst och obotriter i västra delen av landet, som fått sitt namn av deras huvudstad Mikilinborg ("den stora borgen", nu en by söder om Wismar). År 1160 gjorde hertig Henrik Lejonet av Sachsen sig till herre över obotriternas land och insatte 1167 deras furste Pribislav till sin vasall, sedan denne antagit kristendomen. Vid denna tid började germanernas återinflyttning i Mecklenburg, men slaverna utrotades ej, ty ännu på 1600-talet fanns ett stort antal vendiska familjer kvar. Valdemar Sejr gjorde Mecklenburg 1202 skattskyldigt till Danmark, men denna förbindelse löstes efter Valdemars nederlag vid Bornhöved (1227). År 1229 inträffade landets första delning, varigenom 4 linjer bildades. Av dessa fortlever ännu den äldsta, som residerade i stamslottet Mecklenburg, varemot de andra tre utdog; linjen Werle eller Gilstrow 1436, Rostock 1314 och Parchim 1261, så att deras länder återgick till huvudlinjen, vilken genom gifte därjämte erhöll herrskapet Stargard 1304 och genom köp grevskapet Schwerin 1358.
Under medeltiden gjorde hertigarna av Sachsen och markgrevarna av Brandenburg anspråk på länshöghet över Mecklenburg, och först 1348 erhöll Albrekt I (1329–1379) av kejsar Karl IV hertigtiteln och erkändes därmed som omedelbar riksfurste. Hans andre son med svenske kungen Magnus Erikssons syster Eufemia, Albrekt II, var 1364–1389 kung i Sverige och 1384–1412 hertig av Mecklenburg. Genom fördraget i Wittstock 1442 erhöll Brandenburg successionsrätt, om Mecklenburgs dynasti utslocknade på manssidan. Under 1549 erkändes lutherska läran som landets religion. Åren 1555 och 1621 ägde nya delningar rum, mellan linjerna Mecklenburg-Schwerin och Mecklenburg-Güstrow. I trettioåriga kriget avsattes (1628) de båda hertigarna Johan Albrekt II av Mecklenburg-Güstrow (1611–1636) och Adolf Fredrik I av Mecklenburg-Schwerin (1608–1658) till följd av sina förbindelser med Danmark; kejsaren förpantade 1627 hela Mecklenburg till Wallenstein, som 1629 erhöll det som ärftligt län.
Med sin kusin konung Gustav II Adolfs hjälp återvände de fördrivna hertigarna 1631, och Pragfreden (1635) återinsatte dem i deras arvländer. I westfaliska freden (1648) avträdde hertigarna staden Wismar jämte amten Poel och Neukloster till Sverige mot gottgörelse av de sekulariserade biskopsstiften Schwerin och Ratzeburg med mera. Sedan linjen Güstrow 1695 utslocknat (med Johan Albrekt II:s son Gustaf Adolf) och Adolf Fredriks i Schwerin son Kristian Ludvig avlidit barnlös 1692 (hans yngre bröder stiftade sidolinjerna Mirow och Strelitz), uppstod en flerårig arvstvist, som 1701 avgjordes så, att Kristian Ludvigs brorson Fredrik Vilhelm av Grabow (död 1713) fick Schwerin och Güstrow och hans yngste broder, Adolf Fredrik II av Strelitz (död 1708), Ratzeburg och Stargard, varigenom bildades de sedan den tiden bestående mecklenburgska staterna Mecklenburg-Schwerin och Mecklenburg-Strelitz. Hertig Fredrik Frans I af Mecklenburg-Schwerin (1785–1837) erhöll 1803 av Sverige staden Wismar med Poel och Neukloster som pant för ett lån på 100 år varjämte Sverige avstod sina anspråk på Warnemünde tull. Både han och hertig Karl I av Mecklenburg-Strelitz (1794–1816) biträdde Rhenförbundet (1808–1813) och därefter Tyska förbundet samt antog 1815 storhertigtiteln.
I Mecklenburg-Schwerin följde efter Fredrik Frans hans sonson Paul Fredrik (1837–1842), dennes son Fredrik Frans II (1842–1883) samt hans äldste son Fredrik Frans III (1883–1897) och sonen Fredrik Frans IV (från 1897). I Mecklenburg-Strelitz följde efter Karl hans son Georg (1816–1860) och sonson Fredrik Vilhelm (1860–1904) samt dennes son Adolf Fredrik (från 1904). Marsoroligheterna 1848 tvingade de båda storhertigarna att utlova en ny författning; 31 oktober ssamma år sammanträdde en grundlagstiftande församling, men i augusti 1849 trädde Mecklenburg-Strelitz tillbaka från försöket, och endast för Mecklenburg-Schwerin utfärdades den nya författningen 10 oktober samma år. Emellertid protesterade såväl den strelitzska regeringen som ridderskapet och de båda mecklenburgska linjernas agnater mot denna, bland dem kungen av Preussen. Sedan en tysk förbundsdomstol förklarat den ogiltig, upphävdes den, och en fullständig reaktion inträdde, varvid till och med prygelstraffet återinfördes. Mecklenburg-Schwerin deltog på Preussens sida i tysk-österrikiska kriget 1866, men Mecklenburg-Strelitz hann ej få sin kontingent stridsfärdig, förrän kriget redan var slut. Mecklenburg inträdde 1867 i Nordtyska förbundet, 1868 i tyska tullföreningen och 1871 i det nybildade Tyska riket.
Mecklenburg (Meklenburg på medellågtyska) är ett historiskt område i norra Tyskland vid Östersjön, i den forna nedersachsiska kretsen. Det var under det "andra riket" (kejsardömet 1871–1919) delat mellan de båda storhertigdömena Mecklenburg-Schwerin och Mecklenburg-Strelitz.
Mecklenburg-Schwerin var till storleken den sjunde, till folkmängden den nionde staten i Tyska riket. Det gränsade i norr till Östersjön, i öster till Pommern och Mecklenburg-Strelitz, i söder till Brandenburg och Hannover samt i väster till Schleswig-Holstein, det strelitzska furstendömet Ratzeburg och floden Trave. Det omfattade hertigdömena Schwerin och Güstrow, distriktet Rostock, furstendömet Schwerin och herresätet Wismar jämte tre små enklaver i Brandenburg och Mecklenburg-Strelitz. Inom dess gränser låg en till Preussen och två till Mecklenburg-Strelitz hörande enklaver. Arealen utgjorde 13 127 km² (varav 667 km² vatten).
Mecklenburg-Strelitz, till storleken den tolfte, till folkmängden den tjugoförsta staten i Tyska riket, bestod av två skilda delar: herresätet Stargard (i nyare tid utan historisk grund kallat hertigdömet Strelitz), öster om Mecklenburg-Schwerin, mellan detta samt Pommern och Brandenburg, och furstendömet Ratzeburg (ett sekulariserat biskopsland), väster om Mecklenburg-Schwerin och i övrigt begränsat av Schleswig-Holstein, Lübeck och Trave. Sammanlagda arealen utgjorde 2 930 km².

### Vorpommern
Huvudartikel: Pommern, se även: Pommerns delningar

### Historiska svenska områden
Huvudartikeln: Svenska Pommern, Wismar (svenskt guvernement)
Svenska Pommern (västra delen av hertigdömet Pommern med förstendömet Rügen) och herrskapet Wismar (Wismar, Neukloster och Poel) var svenska besittningar sedan trettioåriga kriget (Pommern: fördraget i Stettin 1630, Wismar: ockuperat 1632, bekräftades av internationell rätt i Westfaliska freden 1648). En del av Vorpommern söder om floden Peene behövde överlåtas till Preussen i det stora nordiska kriget (freden i Stockholm 1720). Herrskapet Wismar och norra Vorpommern gick förlorade under Napoleonkrigen (Wismar: fördraget i Malmö 1803, Svenska Pommern: Kielfreden 1814 och Wienkongressen 1815).
- Svenska commandantens hus i Stralsund.
- Slottet Spyker på Rügen ägdes av Carl Gustaf Wrangel.

## Flagga och vapen
Mecklenburg-Vorpommern flagga fastställdes 1991 och är en kombination av färgerna i Mecklenburg-Strelitz' och Mecklenburg-Schwerins blå-gul-röda trikolor och Provinsen Pommerns vit-blåa flagga. Förbundslandets vapen består av den traditionella mecklenburgska tjuren och den pommerska gripen.

## Geografi

### Mecklenburg
Mecklenburg tillhör det nordtyska låglandet och upptas till största delen av den så kallade Baltiska sjöplatån, vars riktning i Mecklenburg går från nordväst till sydöst Endast i sydväst sträcker sig området utanför denna platå, och i nordöst utbreder sig ett lågt förland fram till Östersjön. Sjöplatån har en bredd av 40–50 km, är i sydöst omkring 100 m hög, i nordöst högst 60 m samt avtar i höjd mot väster. Över platån reser sig några berg, bland vilka märks Helpterberg (179 m), Lichtenberg (166 m), Keulenberg (140 m) i den östra delen och Hoheburg (143 m) med flera i nordvästra delen. Utanför den egentliga sjöplatån höjer sig i sydväst Ruhnerberg (178 m) och Sonnenberg (126 m). Även i det nordöstra förlandet finns några, från sjöplatån alldeles fristående lägre berg.
På en grundval av paleozoiska berg vilar krita, som i sydvästra delen är överlagrad av tertiära bildningar. På kritan och de nämnda tertiära bildningarna ligger diluviala sediment av ända till 100–130 m djup och ovanpå dem här och var alluviala lager. För landets ytbildning har istiden varit i hög grad bestämmande. Det är glaciala avlagringar, som bildar marken och betingar dess former. Moränbildningar och rullstensåsar är kvarlevor från denna tid, liksom även den utomordentligt rika förekomsten av sjöar. Inom Mecklenburg finns omkring 650 sjöar med en totalyta av 850 km², det vill säga 5,3 % av hela landets. De största är Müritzsjön (133 km²), Schwerinsjön (65 km²) och Plauersjön (42,5 km²). Floderna är likaledes många, men små. De flesta är bifloder till Elbe, som själv berör en del av Mecklenburg-Schwerin. De största är Elde (220 km) och Warnow (130 km), den senares vattenområde omfattar 3 171 km². Även Peene upprinner inom Mecklenburg. Några är segelbara, såsom i norr Warnow (med Nebel) och Peene, i söder huvudsakligen Elde.
Kusten är i regel flack, brant är den endast på enstaka ställen, såsom vid Bad Doberan; dess längd är 228 km. Den djupaste inskärningen är Wismarbukten, från vilken Boltenhagener Wiek tränger in väster om den stora ön Poel, medan Salzhaff utmynnar i dess östra del, skild från Östersjön genom halvön Wustrow. En annan haff- eller kanske rättare limanbildning är Breitling, söder om Warnemünde; även en del av Saaler Bodden hör till Mecklenburg.

### Vorpommern
Förbundslandet Mecklenburg-Vorpommern omfattar även en del av det historiska Vorpommern, tidigare en av de nordligaste provinserna i Preussen, gränsande i norr till Östersjön, i väster till det historiska Mecklenburg, i söder till det historiska Brandenburg och i öster till det historiska Hinterpommern.
Genom Oder och Stettiner haff delas det historiska Pommern i Hinterpommern i öster och Vorpommern i väster. Området närmast historiska Mecklenburg kallades Neuvorpommern och omfattade den breda dalgång, som genomflyts av Recknitz (mot norr) och Trebel (mot söder). Vor- och Hinterpommern är mycket olika med hänsyn till kustbildning. Det senare har en jämn kustlinje utan uddar och utan framför kusten liggande öar. Kusten består av en nästan oavbruten rad av dyner från Dievenow till halvön Hela i Västpreussen, och bakom dem ligger strandsjöar, som är avspärrade från havet. Vorpommerns kust har även dyner, till exempel på Darss och Zingst, men omges däremot i hela sin längd av öar: Wollin, Usedom, Ruden, Greifswalder Oie, Rügen, Hiddensee, Zingst och Darss. Bakom dem går vikar djupt in i landet (så kallade haff, bodden eller sund). Usedom och Wollin begränsar i norr Stettiner haff (798 km²) och begränsas själva genom Oders tre mynningar: Peene, Swine och Dievenow. Till sin ytbildning är det historiska Vorpommern en lågslätt med kullar, som knappt når 100 m, däremot höjer sig Jasmund på Rügen till 161 m.

### Klimat
Årsmedeltemperaturen är i nästan hela landet 8 °C; sydöstra delen är något varmare. Våren är kall, hösten mild. Skillnaden mellan januari och juli är i Rostock 18 °C, i Neu-Strelitz 19 °C. Den årliga medelnederbörden för hela landet är omkr. 600 mm, störst i västra delen (650 mm), minst i östra delen (i Malchin 550 mm). Växtvärlden är föga omväxlande och floran ej rik. Talrikast är kryptogamerna (1 500 arter), medan av fanerogamer finns blott 1 100 arter, vilket ej är hälften av Tysklands fanerogama växter.

### Större städer
- Rostock
- Schwerin
- Neubrandenburg
- Greifswald
- Stralsund
- se även: Lista över städer i Mecklenburg-Vorpommern

## Administrativ indelning
Sedan en distriktsreform i början av september 2011 delas Mecklenburg-Vorpommern in i sex kretsar (Landkreise), det vill säga sekundärkommuner.
1. Landkreis Ludwigslust-Parchim
2. Landkreis Mecklenburgische Seenplatte
3. Landkreis Nordwestmecklenburg
4. Landkreis Rostock
5. Landkreis Vorpommern-Greifswald
6. Landkreis Vorpommern-Rügen

Sedan distriktsreformen finns bara två självständiga städer inom förbundslandet, som inte tillhör någon krets:
- Rostock
- Schwerin

## Samhälle
Mecklenburg-Vorpommern blev efter andra världskriget en del av den sovjetiska ockupationszonen och sedan 1949 en del av DDR. Vid orten Peenemünde låg mellan 1937 och 1943 två raketforskningsanläggningar. Den första var Heeresversuchsanstalt, även kallad "Peenemünde-Ost".
Den gamla territoriella indelningen avskaffades 1952, och Mecklenburg, som existerat som administrativ enhet sedan 1947, delades upp i ett par Kreise.

### Statsskick
Val till Mecklenburg-Vorpommerns lantdag sker vart femte år. Lantdagen väljer ministerpresidenten som i sin tur utser landsregeringens ministrar.

### Politik
Efter det tyska återförenandet styrdes delstaten (förbundslandet) först av det kristdemokratiska CDU, men sedan 1998 har socialdemokratiska SPD makten. SPD har styrt förbundslandet i växlande koalitioner, först tillsammans med det omformade östtyska kommunistpartiet PDS, senare med CDU och sedan november 2021 med vänsterpartiet Die Linke, efterträdaren till PDS.

### Befolkning
Befolkningen talar en plattysk dialekt. Mecklenburg är Tysklands glesast befolkade område. Orsaken härtill var under 1800-talet väsentligen den stora utvandringen och under efterkrigstiden den allmänt ogynnsamma befolkningsutvecklingen i DDR.
Längre än i övriga Tyskland fortlevde i Mecklenburg det gamla feodalväsendet. Av jorden i Mecklenburg-Schwerin var över 42 % och i Mecklenburg-Strelitz 56 % ett storhertigligt familjfideikommiss (domanium) fram till första världskriget; hela återstoden tillhörde ridderskapet, enskilda stiftelser eller städerna. Något självägande bondestånd fanns alltså inte så länge Tyskland var ett kejsardöme. Bönderna var livegna till 1820, men livegenskapens upphävande förbättrade föga deras ställning. De blev istället arrendatorer under kronan eller under adeln.

### Näringslivet
Jorden är sedan lång tid fruktbar och väl odlad. Av mineral är det blott salt som har haft någon betydelse, varförutom mycket tegel tillverkats. Än idag är Mecklenburg-Vorpommern en av de struktursvagaste regionerna i Tyskland och har länge haft hög arbetslöshet. En bransch i vilken förbundslandet dock hävdar sig väl idag är turistbranschen, tack vare den långa kusten mot Östersjön och de många insjöarna.

## Besöksmål

### Natur
Mecklenburg-Vorpommern rymmer tre av de fjorton nationalparkerna i Tyskland: Jasmund på ön Rügen, Vorpommersche Boddenlandschaft och Müritz-Nationalpark. Alla nationalparker stiftades efter den tyska återföreningen år 1990.
Dessutom finns Unesco-biosfärområdena Schaalsee och Flusslandschaft Elbe i distriktet Ludwigslust-Parchim och biosfärområdet Südost-Rügen på ön Rügen.

title: Mecklenburg-Vorpommern

wikitext:
:''För fartyget, se [[M/S Mecklenburg-Vorpommern]].''
{{Faktamall förbundsland Tyskland
| namn                            = Land Mecklenburg-Vorpommern
| lokalt_namn                     = Förbundslandet Mecklenburg-Vorpommern
| flagga                          = Flag of Mecklenburg-Western Pomerania.svg
| vapen                           = Coat of arms of Mecklenburg-Western Pomerania (great).svg
| karta                           = Locator map Mecklenburg-Vorpommern in Germany.svg
| språk                           =
| minoritetsspråk                 =
| huvudstad                       = [[Schwerin]]
| yta                             = 23170
| yta_rank                        = 6
| yta_not                         =
| folkmängd                       = 1610774
| folkmängd_år                    = 2020-12-31
| folkmängd_not                   =
| befolkningstäthet               = auto
| hymn                            =
| statsskick                      =
| offentliga_skulder_relativt     =
| offentliga_skulder_relativt_år  =
| offentliga_skulder_relativt_not =
| offentliga_skulder_totalt       =
| offentliga_skulder_totalt_år    =
| offentliga_skulder_totalt_not   =
| ISO_3166-2                      = DE–MV
| webbplats                       = [http://www.mecklenburg-vorpommern.eu/ Förbundslandet]
[http://www.auf-nach-mv.de/ Turistportal]
| ministerpresident               = [[Manuela Schwesig]] ([[SPD]])
(sedan 4 juli 2017)
| styrande_partier                = Koalition mellan [[SPD]] och [[Die Linke]]
(sedan 15 november 2021)
| parlament                       = [[Lantdag]]en
| mandat_parlament                = 79
| mandatfördelning_parlament      = [[SPD]] 34
[[Alternativ för Tyskland|AfD]] 14
[[CDU]] 12
[[Die Linke]] 9
[[Allians 90/De gröna]] 5
[[FDP]] 5
| mandatfördelning_parlament_not  = <ref>[https://wahlen.mvnet.de/dateien/ergebnisse.2021/landtagswahl/html/l_mandate.html] {{Wayback|url=https://wahlen.mvnet.de/dateien/ergebnisse.2021/landtagswahl/html/l_mandate.html |date=20230131003208 }} Die Landeswahlleiterin
Mecklenburg-Vorpommern (tyska)</ref>
| senaste_val                     = [[26 september]] [[2021]]
| nästa_val                       = [[2026]]
| röster_förbundsråd              = 3
}}
[[Fil:Schwerin Castle Aerial View Island Luftbild Schweriner Schloss Insel See.jpg|miniatyr|Det nuvarande [[Schwerins slott]], som stod färdigt år 1857.]]
[[Fil:Rostock asv2018-05 img29 University.jpg|miniatyr|[[Rostocks universitet]] grundades år 1419.]]

'''Mecklenburg-Vorpommern''' är ett [[Tysklands förbundsländer|förbundsland]] i nordöstra [[Tyskland]], med kust mot [[Östersjön]]. Den består av regionerna [[Mecklenburg]] och [[Vorpommern]]. Mecklenburg-Vorpommern är Tysklands sjätte största förbundsland till ytan och den med lägst befolkningstäthet. Tysklands största ö [[Rügen]] ingår, liksom en del av ön [[Usedom]] och en del av [[Mecklenburgska sjöplatån]].

== Historia ==
===Mecklenburg===
:''Huvudartikel: [[Mecklenburg]], se även: [[Mecklenburgs delningar]]''
De [[germaner]], som på [[Tacitus]] tid innehade den trakt, som nu kallas Mecklenburg, efterträddes på [[500-talet]] av vendiska [[slaver]]: [[Lutitzer]] i öster, [[redarier]] i sydväst och [[obotriter]] i västra delen av landet, som fått sitt namn av deras [[huvudstad]] Mikilinborg ("den stora borgen", nu en by söder om Wismar). År 1160 gjorde hertig [[Henrik Lejonet av Sachsen]] sig till herre över obotriternas land och insatte 1167 deras furste [[Pribislav I av Mecklenburg|Pribislav]] till sin [[vasall]], sedan denne antagit [[kristendom]]en. Vid denna tid började germanernas återinflyttning i Mecklenburg, men slaverna utrotades ej, ty ännu på 1600-talet fanns ett stort antal [[vendisk]]a familjer kvar. [[Valdemar Sejr]] gjorde Mecklenburg 1202 skattskyldigt till [[Danmark]], men denna förbindelse löstes efter Valdemars nederlag vid [[Bornhöved]] (1227). År 1229 inträffade landets första delning, varigenom 4 linjer bildades. Av dessa fortlever ännu den äldsta, som residerade i stamslottet Mecklenburg, varemot de andra tre utdog; linjen [[Werle (släkt)|Werle]] eller ''Gilstrow'' 1436, Rostock 1314 och [[Parchim]] 1261, så att deras länder återgick till huvudlinjen, vilken genom gifte därjämte erhöll herrskapet Stargard 1304 och genom köp [[grevskap]]et Schwerin 1358.

Under medeltiden gjorde hertigarna av Sachsen och [[markgreve|markgrevarna]] av Brandenburg anspråk på länshöghet över Mecklenburg, och först 1348 erhöll Albrekt I (1329–1379) av kejsar [[Karl IV, tysk-romersk kejsare|Karl IV]] hertigtiteln och erkändes därmed som omedelbar riksfurste. Hans andre son med svenske kungen [[Magnus Eriksson]]s syster Eufemia, [[Albrekt av Mecklenburg|Albrekt II]], var 1364–1389 kung i Sverige och 1384–1412 hertig av Mecklenburg. Genom fördraget i [[Wittstock]] 1442 erhöll Brandenburg successionsrätt, om Mecklenburgs [[dynasti]] utslocknade på [[Svärdssidan|manssidan]]. Under 1549 erkändes [[luthersk]]a läran som landets [[religion]]. Åren 1555 och 1621 ägde nya delningar rum, mellan linjerna Mecklenburg-Schwerin och Mecklenburg-Güstrow. I [[trettioåriga kriget]] avsattes (1628) de båda hertigarna Johan Albrekt II av Mecklenburg-Güstrow (1611–1636) och Adolf Fredrik I av Mecklenburg-Schwerin (1608–1658) till följd av sina förbindelser med Danmark; kejsaren förpantade 1627 hela Mecklenburg till [[Wallenstein]], som 1629 erhöll det som ärftligt län.

Med sin kusin konung [[Gustav II Adolf]]s hjälp återvände de fördrivna hertigarna 1631, och [[Pragfreden]] (1635) återinsatte dem i deras arvländer. I [[westfaliska freden]] (1648) avträdde hertigarna staden Wismar jämte amten [[Poel]] och [[Neukloster]] till Sverige mot gottgörelse av de sekulariserade biskopsstiften Schwerin och Ratzeburg med mera. Sedan linjen Güstrow 1695 utslocknat (med Johan Albrekt II:s son Gustaf Adolf) och Adolf Fredriks i Schwerin son Kristian Ludvig avlidit barnlös 1692 (hans yngre bröder stiftade sidolinjerna Mirow och Strelitz), uppstod en flerårig arvstvist, som 1701 avgjordes så, att Kristian Ludvigs brorson [[Fredrik Vilhelm I av Mecklenburg|Fredrik Vilhelm av Grabow]] (död 1713) fick Schwerin och Güstrow och hans yngste broder, [[Adolf Fredrik II av Strelitz]] (död 1708), Ratzeburg och Stargard, varigenom bildades de sedan den tiden bestående mecklenburgska staterna Mecklenburg-Schwerin och [[Hertigdömet Mecklenburg-Strelitz|Mecklenburg-Strelitz]]. Hertig Fredrik Frans I af Mecklenburg-Schwerin (1785–1837) erhöll 1803 av Sverige staden Wismar med Poel och Neukloster som pant för ett lån på 100 år varjämte Sverige avstod sina anspråk på Warnemünde [[Stadstull|tull]]. Både han och hertig Karl I av Mecklenburg-Strelitz (1794–1816) biträdde [[Rhenförbundet]] (1808–1813) och därefter [[Tyska förbundet]] samt antog 1815 storhertigtiteln.

I Mecklenburg-Schwerin följde efter Fredrik Frans hans sonson Paul Fredrik (1837–1842), dennes son Fredrik Frans II (1842–1883) samt hans äldste son Fredrik Frans III (1883–1897) och sonen Fredrik Frans IV (från 1897). I Mecklenburg-Strelitz följde efter Karl hans son Georg (1816–1860) och sonson Fredrik Vilhelm (1860–1904) samt dennes son Adolf Fredrik (från 1904). Marsoroligheterna 1848 tvingade de båda storhertigarna att utlova en ny författning; 31 oktober ssamma år sammanträdde en grundlagstiftande församling, men i augusti 1849 trädde Mecklenburg-Strelitz tillbaka från försöket, och endast för Mecklenburg-Schwerin utfärdades den nya författningen 10 oktober samma år. Emellertid protesterade såväl den strelitzska regeringen som ridderskapet och de båda mecklenburgska linjernas [[Agnatisk tronföljd|agnater]] mot denna, bland dem kungen av Preussen. Sedan en tysk förbundsdomstol förklarat den ogiltig, upphävdes den, och en fullständig reaktion inträdde, varvid till och med [[prygelstraff]]et återinfördes. Mecklenburg-Schwerin deltog på Preussens sida i [[tysk-österrikiska kriget 1866]], men Mecklenburg-Strelitz hann ej få sin kontingent stridsfärdig, förrän kriget redan var slut. Mecklenburg inträdde 1867 i Nordtyska förbundet, 1868 i tyska tullföreningen och 1871 i det nybildade Tyska riket.

Mecklenburg (Meklenburg på medellågtyska) är ett historiskt område i norra Tyskland vid [[Östersjön]], i den forna [[Niedersachsen|nedersachsiska]] kretsen. Det var under det "andra riket" (kejsardömet [[1871]]–[[1919]]) delat mellan de båda [[storhertigdöme]]na [[Mecklenburg-Schwerin]] och [[Storhertigdömet Mecklenburg-Strelitz|Mecklenburg-Strelitz]].

Mecklenburg-Schwerin var till [[Yta|storleken]] den sjunde, till [[folkmängd]]en den nionde [[delstat|staten]] i [[Tyska riket]]. Det gränsade i norr till Östersjön, i öster till Pommern och Mecklenburg-Strelitz, i söder till [[Brandenburg]] och [[Kurfurstendömet Braunschweig-Lüneburg|Hannover]] samt i väster till [[Schleswig-Holstein]], det [[Storhertigdömet Mecklenburg-Strelitz|strelitzska]] [[furstendöme]]t [[Ratzeburg]] och [[flod]]en [[Trave]]. Det omfattade [[hertigdöme]]na [[Schwerin]] och [[Güstrow]], distriktet [[Rostock]], furstendömet Schwerin och herresätet [[Wismar]] jämte tre små [[enklav]]er i Brandenburg och Mecklenburg-Strelitz. Inom dess gränser låg en till [[Preussen]] och två till Mecklenburg-Strelitz hörande enklaver. Arealen utgjorde 13 127 km² (varav 667 km² vatten).

Mecklenburg-Strelitz, till storleken den tolfte, till folkmängden den tjugoförsta staten i Tyska riket, bestod av två skilda delar: herresätet Stargard (i nyare tid utan historisk grund kallat hertigdömet Strelitz), öster om Mecklenburg-Schwerin, mellan detta samt Pommern och Brandenburg, och furstendömet Ratzeburg (ett sekulariserat biskopsland), väster om Mecklenburg-Schwerin och i övrigt begränsat av Schleswig-Holstein, [[Lübeck]] och Trave. Sammanlagda arealen utgjorde 2 930 km².

[[Fil:Steilküste bei Ahrenshoop.jpg|miniatyr|"Pomerania Beach" i Vorpommern (Darss).]]

===Vorpommern===
:''Huvudartikel: [[Pommern]], se även: [[Pommerns delningar]]''

===Historiska svenska områden===
:''Huvudartikeln: [[Svenska Pommern]], [[Wismar (svenskt guvernement)]]''
[[Svenska Pommern]] (västra delen av [[hertigdömet Pommern]] med [[förstendömet Rügen]]) och [[herrskapet Wismar]] ([[Wismar]], [[Neukloster]] och [[Poel]]) var [[svenska besittningar]] sedan [[trettioåriga kriget]] (Pommern: fördraget i Stettin 1630, Wismar: ockuperat 1632, bekräftades av internationell rätt i [[Westfaliska freden]] 1648). En del av Vorpommern söder om floden [[Peene (flod)|Peene]] behövde överlåtas till Preussen i det [[stora nordiska kriget]] ([[freden i Stockholm ]]1720). Herrskapet Wismar och norra Vorpommern gick förlorade under [[Napoleonkrigen]] (Wismar: fördraget i Malmö 1803, Svenska Pommern: [[Freden i Kiel|Kielfreden]] 1814 och [[Wienkongressen ]]1815).

<gallery widths=200 heights=180>
Fil:Commandantenhus, Alter Markt 14, Stralsund-2625.jpg|Svenska commandantens hus i [[Stralsund]].
Fil:SchlossSpyker.jpg|Slottet Spyker på Rügen ägdes av [[Carl Gustaf Wrangel]].
</gallery>

==Flagga och vapen==
Mecklenburg-Vorpommern flagga fastställdes 1991 och är en kombination av färgerna i [[Storhertigdömet Mecklenburg-Strelitz|Mecklenburg-Strelitz]]' och [[Mecklenburg-Schwerin]]s blå-gul-röda [[trikolor]] och [[Provinsen Pommern]]s vit-blåa flagga. Förbundslandets vapen består av den traditionella [[Mecklenburgs vapen|mecklenburgska tjur]]en och den [[Pommerns vapen|pommerska grip]]en.<ref>William Crampton, ''The World of Flags'' (London: Studio Editions, 1992).</ref>

== Geografi ==
[[Fil:Mecklenburg-Vorpommern.gif|miniatyr|Karta över Mecklenburg-Vorpommern.]]

===Mecklenburg===
Mecklenburg tillhör det [[nordtyska låglandet]] och upptas till största delen av den så kallade ''Baltiska sjöplatån'', vars riktning i Mecklenburg går från nordväst till sydöst Endast i sydväst sträcker sig området utanför denna platå, och i nordöst utbreder sig ett lågt förland fram till Östersjön. Sjöplatån har en bredd av 40–50 km, är i sydöst omkring 100 m hög, i nordöst högst 60 m samt avtar i höjd mot väster. Över platån reser sig några berg, bland vilka märks [[Helpterberg]] (179 m), [[Lichtenberg (berg)|Lichtenberg]] (166 m), [[Keulenberg]] (140 m) i den östra delen och Hoheburg (143 m) med flera i nordvästra delen. Utanför den egentliga sjöplatån höjer sig i sydväst [[Ruhnerberg]] (178 m) och [[Sonnenberg (Mecklenburg)|Sonnenberg]] (126 m). Även i det nordöstra förlandet finns några, från sjöplatån alldeles fristående lägre berg.

På en grundval av [[Paleozoikum|paleozoiska]] berg vilar krita, som i sydvästra delen är överlagrad av tertiära bildningar. På kritan och de nämnda tertiära bildningarna ligger [[Diluvium|diluviala]] [[Sediment (geologi)|sediment]] av ända till 100–130 m djup och ovanpå dem här och var [[alluvial]]a lager. För landets ytbildning har [[Weichsel (geologi)|istiden]] varit i hög grad bestämmande. Det är glaciala avlagringar, som bildar marken och betingar dess former. [[Morän (landform)|Moränbildningar]] och [[rullstensås]]ar är kvarlevor från denna tid, liksom även den utomordentligt rika förekomsten av [[sjö]]ar. Inom Mecklenburg finns omkring 650 sjöar med en totalyta av 850 km², det vill säga 5,3 % av hela landets. De största är [[Müritz|Müritzsjön]] (133 km²), [[Schweriner See|Schwerinsjön]] (65 km²) och [[Plauer See|Plauersjön]] (42,5 km²). Floderna är likaledes många, men små. De flesta är bifloder till [[Elbe]], som själv berör en del av Mecklenburg-Schwerin. De största är [[Elde]] (220 km) och [[Warnow]] (130 km), den senares vattenområde omfattar 3 171 km². Även [[Peene (flod)|Peene]] upprinner inom Mecklenburg. Några är segelbara, såsom i norr Warnow (med [[Nebel]]) och Peene, i söder huvudsakligen Elde.

[[Kust]]en är i regel flack, brant är den endast på enstaka ställen, såsom vid [[Bad Doberan]]; dess längd är 228 km. Den djupaste inskärningen är [[Wismarbukten]], från vilken [[Boltenhagener Wiek]] tränger in väster om den stora [[ö (landområde)|ön]] [[Poel]], medan [[Salzhaff]] utmynnar i dess östra del, skild från Östersjön genom [[halvö]]n [[Wustrow (halvö)|Wustrow]]. En annan [[haff]]- eller kanske rättare limanbildning är [[Breitling]], söder om [[Warnemünde]]; även en del av [[Saaler Bodden]] hör till Mecklenburg.

=== Vorpommern ===
Förbundslandet Mecklenburg-Vorpommern omfattar även en del av det historiska [[Vorpommern]], tidigare en av de nordligaste [[Preussens provinser|provins]]erna i Preussen, gränsande i norr till Östersjön, i väster till det historiska Mecklenburg, i söder till det historiska Brandenburg och i öster till det historiska [[Hinterpommern]].

Genom [[Oder]] och [[Stettiner haff]] delas det historiska [[Pommern]] i Hinterpommern i öster och Vorpommern i väster. Området närmast historiska Mecklenburg kallades ''Neuvorpommern'' och omfattade den breda dalgång, som genomflyts av [[Recknitz]] (mot norr) och [[Trebel]] (mot söder). Vor- och Hinterpommern är mycket olika med hänsyn till kustbildning. Det senare har en jämn kustlinje utan uddar och utan framför kusten liggande öar. Kusten består av en nästan oavbruten rad av dyner från [[Dievenow]] till halvön Hela i Västpreussen, och bakom dem ligger strandsjöar, som är avspärrade från havet. Vorpommerns kust har även dyner, till exempel på [[Darss]] och [[Zingst]], men omges däremot i hela sin längd av öar: [[Wolin|Wollin]], [[Usedom]], [[Ruden (ö)|Ruden]], [[Greifswalder Oie]], [[Rügen]], [[Hiddensee]], Zingst och Darss. Bakom dem går vikar djupt in i landet (så kallade ''[[haff]]'', ''bodden'' eller sund). Usedom och Wollin begränsar i norr Stettiner haff (798 km²) och begränsas själva genom Oders tre mynningar: [[Peenestrom|Peene]], [[Swine (Pommern)|Swine]] och Dievenow. Till sin ytbildning är det historiska Vorpommern en lågslätt med kullar, som knappt når 100 m, däremot höjer sig [[Jasmund]] på Rügen till 161 m.<ref name="Stahn"/>

=== Klimat ===
Årsmedeltemperaturen är i nästan hela landet 8 °C; sydöstra delen är något varmare. Våren är kall, hösten mild. Skillnaden mellan januari och juli är i Rostock 18 °C, i Neu-Strelitz 19 °C. Den årliga medelnederbörden för hela landet är omkr. 600 mm, störst i västra delen (650 mm), minst i östra delen (i [[Malchin]] 550 mm). Växtvärlden är föga omväxlande och floran ej rik. Talrikast är [[kryptogam]]erna (1 500 arter), medan av [[fanerogam]]er finns blott 1 100 arter, vilket ej är hälften av Tysklands fanerogama växter.

=== Större städer ===
* [[Rostock]]
* [[Schwerin]]
*[[Neubrandenburg]]
*[[Greifswald]]
* [[Stralsund]]
* se även: [[Lista över städer i Mecklenburg-Vorpommern]]

== Administrativ indelning ==
[[Fil:Mecklenburg-Vorpommern districts 2011 colored labeled Meck-Pomm-border.svg|miniatyr|400px|Distrikt i Mecklenburg-Vorpommern sedan september 2011.]]

Sedan en distriktsreform i början av september 2011 delas Mecklenburg-Vorpommern in i sex [[kreis|krets]]ar (''Landkreise''), det vill säga [[sekundärkommun]]er.

# [[Landkreis Ludwigslust-Parchim]]
# [[Landkreis Mecklenburgische Seenplatte]]
# [[Landkreis Nordwestmecklenburg]]
# [[Landkreis Rostock]]
# [[Landkreis Vorpommern-Greifswald]]
# [[Landkreis Vorpommern-Rügen]]

Sedan distriktsreformen finns bara två självständiga städer inom förbundslandet, som inte tillhör någon krets:

* [[Rostock]]
* [[Schwerin]]

== Samhälle ==
Mecklenburg-Vorpommern blev efter [[andra världskriget]] en del av den [[sovjetiska ockupationszonen]] och sedan 1949 en del av [[DDR]]. Vid orten Peenemünde låg mellan 1937 och 1943 två raketforskningsanläggningar. Den första var [[Heeresversuchsanstalt]], även kallad "Peenemünde-Ost".

Den gamla territoriella indelningen avskaffades 1952, och Mecklenburg, som existerat som administrativ enhet sedan 1947, delades upp i ett par ''Kreise''.

=== Statsskick ===
Val till [[Mecklenburg-Vorpommerns lantdag]] sker vart femte år. Lantdagen väljer [[Mecklenburg-Vorpommerns ministerpresident|ministerpresidenten]] som i sin tur utser landsregeringens ministrar.

=== Politik ===
Efter det tyska återförenandet styrdes delstaten (''förbundslandet'') först av det kristdemokratiska [[CDU]], men sedan 1998 har socialdemokratiska [[SPD]] makten. SPD har styrt förbundslandet i växlande koalitioner, först tillsammans med det omformade östtyska kommunistpartiet [[Partei des Demokratischen Sozialismus|PDS]], senare med CDU och sedan november 2021 med vänsterpartiet [[Die Linke]], efterträdaren till PDS.

=== Befolkning ===
Befolkningen talar en [[Plattyska|plattysk]] [[dialekt]]. Mecklenburg är Tysklands glesast befolkade område. Orsaken härtill var under [[1800-talet]] väsentligen den stora [[Emigration|utvandringen]] och under [[efterkrigstiden]] den allmänt ogynnsamma befolkningsutvecklingen i [[DDR]].

Längre än i övriga Tyskland fortlevde i Mecklenburg det gamla feodalväsendet. Av jorden i Mecklenburg-Schwerin var över 42 % och i Mecklenburg-Strelitz 56 % ett storhertigligt familjfideikommiss (domanium) fram till [[första världskriget]]; hela återstoden tillhörde [[ridderskapet]], enskilda [[stiftelse]]r eller [[Stad|städerna]]. Något självägande bondestånd fanns alltså inte så länge Tyskland var ett kejsardöme. Bönderna var [[Livegenskap|livegna]] till 1820, men livegenskapens upphävande förbättrade föga deras ställning. De blev istället [[Arrende|arrendatorer]] under [[Stat|kronan]] eller under [[adel]]n.

=== Näringslivet ===
Jorden är sedan lång tid fruktbar och väl odlad. Av mineral är det blott [[natriumklorid|salt]] som har haft någon betydelse, varförutom mycket tegel tillverkats. Än idag är Mecklenburg-Vorpommern en av de struktursvagaste regionerna i Tyskland och har länge haft hög [[arbetslöshet]]. En bransch i vilken förbundslandet dock hävdar sig väl idag är turistbranschen, tack vare den långa kusten mot Östersjön och de många insjöarna.

== Besöksmål ==
[[Fil:Wissower Klinken April 2004.jpg|miniatyr|Östersjönskusten i nationalparken Jasmund (Rügen).]]

=== Natur ===
Mecklenburg-Vorpommern rymmer tre av de fjorton [[Nationalparker i Tyskland|nationalparkerna]] i Tyskland: [[Jasmund]] på ön Rügen, [[Nationalpark Vorpommersche Boddenlandschaft|Vorpommersche Boddenlandschaft]] och [[Müritz-Nationalpark]]. Alla nationalparker stiftades efter den tyska återföreningen år 1990.
Dessutom finns [[biosfärområde|Unesco-biosfärområdena]] [[biosfärområdet Schaalsee|Schaalsee]] och [[Flusslandschaft Elbe]] i distriktet Ludwigslust-Parchim och [[biosfärområdet Südost-Rügen]] på ön Rügen.

== Se även ==
* [[Pommern (olika betydelser)]]
* [[Mecklenburg (olika betydelser)]]
* [[Pommerns delningar]]
* [[Mecklenburgs delningar]]
* [[Vendiska riken]]

==Källor==
<references>
<ref name="Stahn">{{Bokref |titel=DuMont BILDATLAS Ostseeküste |efternamn=Stahn |förnamn=Dina |år=2021 |utgivare=Dumont Reiseverlag |språk=tyska |isbn= |sid=114 |kapitel=Daten & Fakten |kapitelurl=https://books.google.de/books?id=eAktEAAAQBAJ&newbks=1&newbks_redir=0&lpg=PT114&dq=h%C3%B6chster%20berg%20Vorpommerns&hl=sv&pg=PT114#v=onepage&q&f=false }}</ref>
</references>
{{ugglan|artikel=Mecklenburg|url=https://runeberg.org/nfbq/0714.html|år=1912}}
*{{bokref
|efternamn=Lewis
|förnamn=Derek
|medförfattare=Zitzlsperger Ulrike
|titel=Historical dictionary of contemporary Germany
|utgåva=2nd ed.
|serie=Historical dictionaries of Europe
|år=2016
|utgivare=Rowman & Littlefield
|utgivningsort=Lanham, Md.
|språk=eng
|isbn=9781442269569
|libris=19960113
}}
* {{bokref|url=http://www.lub.lu.se/luft/diss/hum_250/hum_250_transit.html|efternamn=Önnerfors|förnamn=Andreas|titel=Svenska Pommern: kulturmöten och identifikation 1720–1815|serie=Ugglan. Minervaserien, 1650–7339; 6|år=2003|utgivare=Avd. för idé- och lärdomshistoria, Univ.|utgivningsort=Lund|språk=swe|isbn=91-974153-5-9|libris=8904031|arkivurl=https://web.archive.org/web/20110211080558/http://www.lub.lu.se/luft/diss/hum_250/hum_250_transit.html|arkivdatum=2011-02-11|hämtdatum=2009-05-17}} {{Wayback|url=http://www.lub.lu.se/luft/diss/hum_250/hum_250_transit.html |date=20110211080558 }}

== Externa länkar ==
* {{Commonscat|Mecklenburg-Vorpommern}}
* {{Wikivoyage|Mecklenburg-Vorpommern}}
* [http://www.off-to-mv.com/sv Den officiella turismportal Mecklenburg-Vorpommern]
* [https://web.archive.org/web/20061229153613/http://www.schwedenstrasse.com/flash/index.html Sidan om gemensamma svensk-nordtyska historien (svenska och tyska)]

{{Tyskland}}

{{Mecklenburg-Vorpommern}}
{{Mecklenburg-Vorpommern2011}}

[[Kategori:Mecklenburg-Vorpommern| ]]

title: Snabbfakta

Huvudstad: Schwerin

Befolkningstäthet: 70 invånare/km²

ISO 3166-2: DE–MV

Webbplats: Förbundslandet · Turistportal

title: Politik

Ministerpresident: Manuela Schwesig (SPD) · (sedan 4 juli 2017)

Styrande partier: Koalition mellan SPD och Die Linke · (sedan 15 november 2021)

Mandatfördelning i · Lantdagen (79 ledamöter): SPD 34 · AfD 14 · CDU 12 · Die Linke 9 · Allians 90/De gröna 5 · FDP 5

Senaste val: 26 september 2021

title: Representation i förbundsrepubliken


text:
# Philipotabanus keenani
Philipotabanus keenani är en tvåvingeart som först beskrevs av David Fairchild 1947.  Philipotabanus keenani ingår i släktet Philipotabanus och familjen bromsar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Philipotabanus keenani

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Philipotabanus keenani''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Bromsar]]
| familia = Tabanidae
| genus_sv =
| genus = [[Philipotabanus]]
| species_sv =
| species = '''Philipotabanus keenani'''
| taxon = Philipotabanus keenani
| taxon_authority = ([[David Fairchild|Fairchild]], 1947)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Philipotabanus keenani'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som först beskrevs av [[David Fairchild]] 1947.  ''Philipotabanus keenani'' ingår i [[släkte]]t ''[[Philipotabanus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[bromsar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/philipotabanus+keenani/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om bromsar}}

[[Kategori:Bromsar]]
[[Kategori:Philipotabanus|keenani]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Bromsar · Tabanidae

Släkte: Philipotabanus

Art: Philipotabanus keenani

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: (Fairchild, 1947)


text:
# Spariolenus megalopis
Spariolenus megalopis är en spindelart som beskrevs av Tord Tamerlan Teodor Thorell 1891. Spariolenus megalopis ingår i släktet Spariolenus och familjen jättekrabbspindlar.
Artens utbredningsområde är Nicobarerna. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Spariolenus megalopis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Spariolenus megalopis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Jättekrabbspindlar]]
| familia = Sparassidae
| genus_sv =
| genus = [[Spariolenus]]
| species_sv =
| species = '''Spariolenus megalopis'''
| taxon = Spariolenus megalopis
| taxon_authority = [[Tord Tamerlan Teodor Thorell|Thorell]], 1891
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Spariolenus megalopis'''''<ref name = "col275305"/> är en [[spindlar|spindel]]art som beskrevs av [[Tord Tamerlan Teodor Thorell]] 1891. ''Spariolenus megalopis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Spariolenus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[jättekrabbspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Nicobarerna]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/spariolenus+megalopis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col275305">Thorell, T. (1891) Spindlar från Nikobarerna och andra delar af södra Asien., ''Kongl. Svenska. Vet.-Acad. Handl.'' '''24'''(2): 1-149.</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

[[Kategori:Jättekrabbspindlar]]
[[Kategori:Spariolenus|megalopis]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Jättekrabbspindlar · Sparassidae

Släkte: Spariolenus

Art: Spariolenus megalopis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Thorell, 1891


text:
# Kylie Cronk
Kylie Cronk, född den 27 mars 1984 i Toowoomba, Queensland, är en australisk softbollspelare.
Hon tog OS-brons vid de olympiska softboll-turneringarna vid olympiska sommarspelen 2008 i Peking.

title: Kylie Cronk

wikitext:
{{MedaljStart||250px}}
{{MedaljSport|[[Softboll]]}}
{{MedaljOS}}
{{MedaljBrons|[[Olympiska sommarspelen 2008|Peking 2008]]|[[Softboll vid olympiska sommarspelen 2008|Softboll]]}}
{{MedaljSlut}}
'''Kylie Cronk''', född den [[27 mars]] [[1984]] i [[Toowoomba]], [[Queensland]], är en australisk [[softboll]]spelare.

Hon tog OS-brons vid [[softboll vid olympiska sommarspelen 2008|de olympiska softboll-turneringarna]] vid [[olympiska sommarspelen 2008]] i [[Peking]]<ref>https://www.sports-reference.com/olympics/summer/2008/SOF/womens-softball.html {{Wayback|url=https://www.sports-reference.com/olympics/summer/2008/SOF/womens-softball.html |date=20090211172017 }} www.sports-reference.com {{en icon}}</ref>.

==Referenser==
<references/>
==Externa länkar==
*[https://www.sports-reference.com/olympics/athletes/cr/kylie-cronk-1.html Sports-reference.com] {{en icon}}

{{STANDARDSORTERING:Cronk, Kylie}}

[[Kategori:Australiska softbollspelare]]
[[Kategori:Australiska olympiska bronsmedaljörer]]
[[Kategori:Olympiska bronsmedaljörer 2008]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Australien]]
[[Kategori:Tävlande i softboll vid olympiska sommarspelen 2008]]
[[Kategori:Personer från Toowoomba]]
[[Kategori:Födda 1984]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Kvinnor]]

title: Olympiska spel

Brons: Peking 2008 · Softboll


text:
# Hedvigsdal
Hedvigsdal är en småort i Valleberga socken i Ystads kommun.
Hedvigsdal byggdes 1896 som station åt Hedvigsdals gård på andra sidan Valleberga. Stationen vid Ystad-Gärsnäs Järnväg lades ned på 1940-talet och järnvägen 1970. Numera finns en metallindustri i den nedlagda spannmålshandeln.

title: Hedvigsdal

wikitext:
{{Ortsfakta WD
|form=[[småort]]}}
'''Hedvigsdal''' är en [[småort]] i [[Valleberga socken]] i [[Ystads kommun]].

Hedvigsdal byggdes 1896 som station åt [[Hedvigsdals gård]] på andra sidan [[Valleberga]]. Stationen vid [[Ystad-Gärsnäs Järnväg]] lades ned på 1940-talet och järnvägen 1970. Numera finns en metallindustri i den nedlagda spannmålshandeln.

==Noter==
<references/>

{{Ystads kommun}}
[[Kategori:Orter i Ystads kommun]]
[[Kategori:Småorter i Sverige]]

Land: Sverige

Landskap: Skåne

Län: Skåne län

Kommun: Ystads kommun

Distrikt: Valleberga distrikt

Befolkningstäthet: 3,4 inv./hektar

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)


text:
# DeCordova
DeCordova är en ort i Hood County i Texas. 2018 uppskattade United States Census Bureau folkmängden i DeCordova till 2 997 invånare. Kommunen grundades officiellt år 2000 som det nya millenniets första nya kommun i Texas. Orten har fått sitt namn efter bosättaren Jacob De Cordova från 1800-talet och har smeknamnet Millennium City.

title: DeCordova

wikitext:
{{Stadsfakta
| namn           = DeCordova
| annat_namn     =
| form           = city
| bild           =
| bildtext       =
| motto          =
| sigill         =
| sigilltyp      =
| land           = USA
| delstat        = [[Texas]]
| indelning      = [[Hood County]]
| styre          =
| styre_titel    =
| folkmängd      = 2997
| folkmängd_not  =
| folkmängd_år   = 2018
| grundades      = 2000
| medelhöjd      = 221
| yta            = 4.19
| yta_land       = 3.65
| yta_vatten     = 0.54
| yta_år         = 2018
| coord          =
| lat_g          = 32
| lat_m          = 25
| lat_s          = 47
| lat_NS         = N
| long_g         = 97
| long_m         = 41
| long_s         = 42
| long_EW        = W
| postnummer     = 76049
| riktnummer     = 817
| FIPS code      = 4819570
| karta          = USA Texas location map.svg
| karta_text     = Ortens läge i Texas
| positionskarta = Texas
| karta2         = Map of USA TX.svg
| karta2_text    = Texas läge i USA
| tidszon        = [[Central Standard Time|CST]]
| UTC skilln     = -6
| tidszon_DST    = [[Central Standard Time|CDT]]
| DST skilln     = -5
| url            = https://cityofdecordova.org/
}}
'''DeCordova''' är en ort i [[Hood County]] i [[Texas]].<ref>[https://www.mapquest.com/us/texas/decordova-tx-282094875 DeCordova, TX]. Map Quest. Läst 31 december 2019.</ref> 2018 uppskattade [[United States Census Bureau]] folkmängden i DeCordova till 2 997 invånare.<ref>[https://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/community_facts.xhtml?src=bkmk DeCordova city, Texas] {{Wayback|url=https://factfinder.census.gov/faces/nav/jsf/pages/community_facts.xhtml?src=bkmk |date=20170914085748 }}. American Fact Finder. Läst 31 december 2019.</ref> Kommunen grundades officiellt år 2000 som det nya millenniets första nya kommun i Texas.<ref>[https://cityofdecordova.org/ Welcome to the City of DeCordova] {{Wayback|url=https://cityofdecordova.org/ |date=20190616112838 }}. City of DeCordova. Läst 31 december 2019.</ref> Orten har fått sitt namn efter bosättaren [[Jacob De Cordova]] från 1800-talet och har smeknamnet Millennium City.<ref>[https://tshaonline.org/handbook/online/articles/hgd08 DeCordova, TX]. Handbook of Texas Online. Läst 31 december 2019.</ref>

== Källor ==
<references/>

[[Kategori:Orter i Texas]]
[[Kategori:Hood County]]

Land: USA

Delstat: Texas

County: Hood County

Befolkningstäthet: 821 invånare/km²

Tidszon: CST (UTC-6)

- sommartid: CDT (UTC-5)


text:
# Holohlavy
Holohlavy är en ort i Tjeckien. Den ligger i den centrala delen av landet, 100 km öster om huvudstaden Prag. Holohlavy ligger 259 meter över havet och antalet invånare är 846.
Terrängen runt Holohlavy är platt.Runt Holohlavy är det ganska tätbefolkat, med 120 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Hradec Králové, 11,1 km söder om Holohlavy. Trakten runt Holohlavy består till största delen av jordbruksmark.

title: Holohlavy

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Tjeckien|datum=2016-04}}
{{geobox
| 1                                 = Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = Holohlavy
| native_name                       =
| other_name                        = Holohlau
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             = Kostel sv. Jana Křtitele (Holohlavy).jpg
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              = Holohlavy flag.jpg
| symbol                            = Holohlavy CoA.jpg
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Tjeckien
| country_flag                      = true
| state                             =
| state_type                        =
| region                            =
| region_type                       =
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         = 259
| lat_d                             = 50.30794
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = 15.86008
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 846
| population_date                   = 2006-11-25
| population_note                   = <ref name = "gn3075591"/>
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[Central European Time|CET]]
| utc_offset                        = +1
| timezone_DST                      = [[Central European Summer Time|CEST]]
| utc_offset_DST                    = +2
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Tjeckien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Tjeckien
| map_locator                       = Tjeckien
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| other_name1                       =
| timezone_label                    = Europe/Prague
}}

'''Holohlavy''' är <!--P.PPL-->en [[ort]] i [[Tjeckien]].<ref name = "gn3075591"/> Den ligger i den centrala delen av landet, {{formatnum:100}} km öster om huvudstaden [[Prag]]. Holohlavy ligger {{formatnum:259}} meter över havet<ref name = "gn3075591"/> och antalet invånare är <!--pop-->{{formatnum:846}}.<ref name = "gn3075591"/>

Terrängen runt Holohlavy är platt.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 km radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}}Runt Holohlavy är det ganska tätbefolkat, med {{formatnum:120}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Närmaste större samhälle är [[Hradec Králové (länshuvudort)|Hradec Králové]], {{formatnum:11.1}} km söder om Holohlavy. Trakten runt Holohlavy består till största delen av [[jordbruksmark]].<ref name = "nasalandcover"/>
== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn3075591">[{{Geonameslänk|gnid=3075591|name=holohlavy}} Holohlavy] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2006-11-25; databasdump nerladdad 2016-03-31</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

== Externa länkar==
*{{commonscat|Holohlavy|Holohlavy}}
[[Kategori:Orter i Hradec Králové (region)]]
[[Kategori:Kontrollbehov inkommande wikilänkar]]

Land: Tjeckien


text:
# Neopromachus parvulus
Neopromachus parvulus är en insektsart som beskrevs av Günther 1929. Neopromachus parvulus ingår i släktet Neopromachus och familjen Phasmatidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Neopromachus parvulus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Neopromachus parvulus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Spökskräckor]]
| ordo = Phasmida
| familia_sv =
| familia = [[Phasmatidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Neopromachus]]
| species_sv =
| species = '''Neopromachus parvulus'''
| taxon = Neopromachus parvulus
| taxon_authority = [[Günther (auktor)|Günther]], 1929
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Neopromachus parvulus'''''<ref name = "col172125"/><ref name = "col172162"/><ref name = "col172358"/><ref name = "col172431"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av [[Günther (auktor)|Günther]] 1929. ''Neopromachus parvulus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Neopromachus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Phasmatidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/neopromachus+parvulus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col172125">Otte & Brock (2005) , Phasmida Species File. Catalog of Stick and Leaf Insects of the world, The Insect Diversity Association at the Academy of Natural Sciences, Philadelphia 1-414</ref>
<ref name = "col172162">Zompro (2005) Catalogue of type-material of the insect order Phasmatodea, housed in the Museum für Naturkunde der Humboldt-Universität zu Berlin, Germany and in the Institut für Zoologie der Martin-Luther-Universität zin Halle (Saale), Germany, Mitteilungen des Museums für Naturkunde Berlin, Deutsche Entomologische Zeitschr 52(2):251-290</ref>
<ref name = "col172358">Günther (1929) Die Phasmoiden der Deutschen Kaiserin Augusta-Fluss-Expedition 1912/13. Ein Beitrag zur Kenntnis der Phasmoidenfauna Neuguineas, Mitteilungen aus dem Zoologischen Museum, Berlin 14:600-747, pl. 1-7</ref>
<ref name = "col172431">Herwaarden (1998) A guide to the genera of stick- and leaf-Insects (Insecta: Phasmida) of New Guinea and the surrounding islands, Science in New Guinea 24(2):55-114</ref>
<ref name = "source">''PhasmidaSF: Phasmida Species File ''. Brock P., 2010-04-14</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om egentliga insekter}}

[[Kategori:Spökskräckor]]
[[Kategori:Neopromachus|parvulus]]

title: Systematik

Ordning: Spökskräckor · Phasmida

Familj: Phasmatidae

Släkte: Neopromachus

Art: Neopromachus parvulus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Günther, 1929


text:
# Kolari kyrkoby
För andra betydelser, se Kolari.
Kolari kyrkoby är en tätort och centralort i Kolari kommun i landskapet Lappland i Finland. Vid tätortsavgränsningen 31 december 2014 hade Kolari kyrkoby 1 144 invånare.
Byn ligger vid Torne älv, med Pajala kommun på svenska sidan.
I norra delen av Kolari finns en järnvägsstation som är slutstationen på Kolaribanan som startar i Torneå järnvägsstation.

## Befolkningsutveckling
| Befolkningsutvecklingen i Kolari kyrkoby 1960–2014 | Befolkningsutvecklingen i Kolari kyrkoby 1960–2014 | Befolkningsutvecklingen i Kolari kyrkoby 1960–2014 | Befolkningsutvecklingen i Kolari kyrkoby 1960–2014 | Befolkningsutvecklingen i Kolari kyrkoby 1960–2014 |
| -------------------------------------------------- | -------------------------------------------------- | -------------------------------------------------- | -------------------------------------------------- | -------------------------------------------------- |
|                                                    |                                                    |                                                    |                                                    |                                                    |
| År                                                 |                                                    |                                                    | Folkmängd                                          | Landareal (km²)                                    |
| 1960                                               | 1960                                               |                                                    | 451                                                | 2,45                                               |
| 1970                                               | 1970                                               |                                                    | 421                                                | 2,70                                               |
| 1980                                               | 1980                                               |                                                    | 1 434                                              | 6,8                                                |
| 1990                                               | 1990                                               |                                                    | 1 469                                              | 4,27                                               |
| 1995                                               | 1995                                               |                                                    | 1 376                                              | 4,52                                               |
| 2000                                               | 2000                                               |                                                    | 1 256                                              | 5,02                                               |
| 2005                                               | 2005                                               |                                                    | 1 232                                              | 3,90                                               |
| 2010                                               | 2010                                               |                                                    | 1 174                                              | 3,69                                               |
| 2011                                               | 2011                                               |                                                    | 1 193                                              | 3,90                                               |
| 2012                                               | 2012                                               |                                                    | 1 189                                              | 3,90                                               |
| 2013                                               | 2013                                               |                                                    | 1 166                                              | 3,72                                               |
| 2014                                               | 2014                                               |                                                    | 1 144                                              | 3,79                                               |

title: Kolari kyrkoby

wikitext:
{{olika betydelser|Kolari}}

{{Ortsfakta Finland
|    ortnamn = Kolari kyrkoby
| ortnamn_fi = Kolarin kirkonkylä
|       form = [[Tätort]]<br>[[Centralort]]
|       bild = Kolari kirkko.JPG
|   bildtext = Kolari kyrka
|   landskap = [[Lappland, Finland|Lappland]]
|     kommun = [[Kolari kommun|Kolari]]
| församling =
|    areaort = 3,79
|  invtotalt = 1144
|      invår = 31 december 2014<ref name="StatcenTätort2014">{{webbref | url = https://statfin.stat.fi/PxWeb/pxweb/sv/StatFin_Passiivi/StatFin_Passiivi__vaerak/statfinpas_vaerak_pxt_027_201400_sv.px/ | titel = Tätorter efter folkmängd och folktäthet 31.12.2014 | utgivare = [[Statistikcentralen]] | hämtdatum = 31 mars 2016 }}</ref>
|     täthet = 301,8
| tätortskod = 1101
|  grundades =
|    postort =
| postnummer =
|lat_d =67 |lat_m =19 |lat_s =51 |lat_NS =N
|long_d=23 |long_m=47 |long_s=6 |long_EW=E
|positionskarta =Lappland, Finland
|positionskartnamn =Finland Lapland adm location map.svg
|kartatext =Kolari kyrkobys läge i Lappland
}}

'''Kolari kyrkoby''' är en [[tätort]] och [[centralort]] i [[Kolari kommun|Kolari]] [[Finlands kommuner|kommun]] i [[Landskap i Finland|landskapet]] [[Lappland, Finland|Lappland]] i [[Finland]]. Vid tätortsavgränsningen 31 december 2014 hade Kolari kyrkoby 1 144 invånare.

Byn ligger vid Torne älv, med [[Pajala kommun]] på svenska sidan.

I norra delen av Kolari finns en [[järnvägsstation]] som är slutstationen på [[Kolaribanan]] som startar i [[Torneå järnvägsstation]].<ref>[https://www.vr.fi/cs/vr/sv/kolari_sv VR.fi: ''Kolari''] {{Wayback|url=https://www.vr.fi/cs/vr/sv/kolari_sv |date=20160925005235 }} Läst 31 mars 2016</ref>

== Befolkningsutveckling ==
{{BefolkningsutvecklingFinlandTätort
| från = 1960
| namn = Kolari kyrkoby
| till = 2014
| fotnot =
| ref = <ref>{{bokref |titel=Folkräkningen 1970 Del IV, Tätorter 1960-1970 |url=http://www.doria.fi/bitstream/handle/10024/96453/xvael_c_197000_1976_dig_4.pdf?sequence=1 |hämtdatum=2015-01-23 |format=[[PDF]] |datum=1976 |utgivare=[[Statistikcentralen]] |utgivningsort=Helsingfors |sid=85 |arkivurl=https://www.webcitation.org/6VngBMhuY?url=http://www.doria.fi/bitstream/handle/10024/96453/xvael_c_197000_1976_dig_4.pdf?sequence=1 |arkivdatum=2015-01-23 }}</ref><ref>{{bokref |titel=Folk- och bostadsräkningen 1980 Del XIII, Tätorter |url=http://www.doria.fi/bitstream/handle/10024/102429/xvael_c_198000_1983_dig_13.pdf?sequence=1 |hämtdatum=2015-01-23 |format=[[PDF]] |datum=1983 |utgivare=[[Statistikcentralen]] |utgivningsort=Helsingfors |sid=80 |arkivurl=https://www.webcitation.org/6VniuB19x?url=http://www.doria.fi/bitstream/handle/10024/102429/xvael_c_198000_1983_dig_13.pdf?sequence=1 |arkivdatum=2015-01-23 }}</ref><ref>Tätorters areal 1990 - [[Statistikcentralen]]</ref><ref>Tätorters befolkning efter kommun 1990 - [[Statistikcentralen]]</ref><ref>Tätorters areal 1995 - [[Statistikcentralen]]</ref><ref>Tätorters befolkning efter kommun 1995 - [[Statistikcentralen]]</ref><ref>Tätorter 2000 - [[Statistikcentralen]]</ref><ref>Tätorters areal 2000 - [[Statistikcentralen]]</ref><ref>Tätorters befolkning och areal 2005 - [[Statistikcentralen]]</ref><ref>Tätorters befolkning 2005 och 2010 - [[Statistikcentralen]]</ref><ref>Tätorters areal 2010 - [[Statistikcentralen]]</ref><ref>{{webbref | url = https://statfin.stat.fi/PxWeb/pxweb/sv/StatFin_Passiivi/StatFin_Passiivi__vaerak/statfinpas_vaerak_pxt_027_201100_sv.px/ | titel = Tätorter efter folkmängd och folktäthet 31.12.2011 | utgivare = [[Statistikcentralen]] | hämtdatum = 24 februari 2016 }}</ref><ref>{{webbref | url = https://statfin.stat.fi/PxWeb/pxweb/sv/StatFin_Passiivi/StatFin_Passiivi__vaerak/statfinpas_vaerak_pxt_027_201200_sv.px/ | titel = Tätorter efter folkmängd och folktäthet 31.12.2012 | utgivare = [[Statistikcentralen]] | hämtdatum = 24 februari 2016 }}</ref><ref>{{webbref | url = https://statfin.stat.fi/PxWeb/pxweb/sv/StatFin_Passiivi/StatFin_Passiivi__vaerak/statfinpas_vaerak_pxt_027_201300_sv.px/ | titel = Tätorter efter folkmängd och folktäthet 31.12.2013 | utgivare = [[Statistikcentralen]] | hämtdatum = 24 februari 2016 }}</ref><ref name="StatcenTätort2014"/>
| max = 1469
| y2014 = 1144
| a2014 = 3.79
| y2013 = 1166
| a2013 = 3.72
| y2012 = 1189
| a2012 = 3.90
| y2011 = 1193
| a2011 = 3.90
| y2010 = 1174
| a2010 = 3.69
| y2005 = 1232
| a2005 = 3.90
| y2000 = 1256
| a2000 = 5.02
| y1995 = 1376
| a1995 = 4.52
| y1990 = 1469
| a1990 = 4.27
| y1980 = 1434
| a1980 = 6.8
| y1970 = 421
| a1970 = 2.70
| y1960 = 451
| a1960 = 2.45
}}

==Referenser==
<references/>

[[Kategori:Kolari| ]]
[[Kategori:Tätorter i Finland]]
[[Kategori:Gränsorter i Europa]]

Land: Finland

Landskap: Lappland

Kommun: Kolari

Befolkningstäthet: 301,8 invånare/km²

Tidszon: EET (UTC+2)

- sommartid: EEST (UTC+3)


text:
# Platypalpus palavensis
Platypalpus palavensis är en tvåvingeart som beskrevs av Chvala 1989. Platypalpus palavensis ingår i släktet Platypalpus och familjen puckeldansflugor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Platypalpus palavensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Platypalpus palavensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Puckeldansflugor]]
| familia = Hybotidae
| genus_sv =
| genus = [[Platypalpus]]
| species_sv =
| species = '''Platypalpus palavensis'''
| taxon = Platypalpus palavensis
| taxon_authority = Chvala, 1989
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Platypalpus palavensis'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av Chvala 1989. ''Platypalpus palavensis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Platypalpus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[puckeldansflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/platypalpus+palavensis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Puckeldansflugor]]
[[Kategori:Platypalpus|palavensis]]

title: Systematik

Familj: Puckeldansflugor · Hybotidae

Släkte: Platypalpus

Art: Platypalpus palavensis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Chvala, 1989


text:
# Pyramiden (film)
Pyramiden är en svensk actionfilm film från 2007 i regi av Daniel Lind Lagerlöf baserad på Henning Mankells polis Kurt Wallander, här spelad av Rolf Lassgård.

## Handling
Filmen utspelar sig mitt i vintern i Ystad och huvudpersonen är den medelålders polismannen Kurt Wallander, som denna gång utreder en knarkhärva. Det börjar med att hans egen guddotter Eva påträffas död efter att ha tagit en överdos. Det visar sig att heroinet är ovanligt starkt och Kurt börjar nu sitt sökande efter dem som står bakom narkotikan. Men han har ett stort problem. Hans chef låter honom inte leta efter den person som han misstänker har sålt det nya heroinet, utan hon vill att de ska leta efter en annan knarklangare som heter Yngve Holm. Men Kurt trotsar chefens order och åker gång på gång till Malmö för att försöka reda ut fallet. Till slut får han tag på den person han misstänkt. Han tar några kort på honom och visar dem för sin guddotters väninna Emma som varit knarklangare. Hon tar med Kurt till en vän som säger sig ha sett mannen. Mannen på fotot heter Heinrich Böle. Wallander tycker sig känna igen Böle från ett tidigare mord på guddotterns mamma, där gärningsmannen inte hittats.

## Rollista
- Rolf Lassgård – Kurt Wallander
- Marie Richardson – Maja Thysell
- Lars Melin – Martinsson
- Kerstin Andersson – Lisa Holgersson
- Gunilla Abrahamsson – Emilia
- Anders Palm – Nyberg
- Dag Elfgren – Böhle
- Lia Boysen – Emma
- Moa Gammel – Eva
- Gustaf Skarsgård – Unge Kurt Wallander
- Mats Andersson – Förhörsledare
- Johan Rabaeus – Yngve Holm
- Tommy Andersson – Frank, torped

title: Pyramiden (film)

wikitext:
{{källor|månad=2019-03}}
{{Filmfakta
| bild             =
| filmtitel        = Pyramiden
| originaltitel    =
| genre            =
| regi             = [[Daniel Lind Lagerlöf]]
| producent        = [[Daniel Alfredson]]
| originalverk     =
| manus            = [[Micke Hjorth]]
| skådespelare     = [[Rolf Lassgård]]
[[Marie Richardson]]
[[Kerstin Andersson (skådespelare)|Kerstin Andersson]]
[[Lars Melin (skådespelare)|Lars Melin]]
| musik            =
| fotograf         = [[Mats Axby]]
| klippning        =
| produktionsbolag = [[Tre Vänner Produktion AB]]
| distributör      =
| speltid          = 88 min
| land             = {{Flaggbild2|Sverige}}
| språk            = [[Svenska]]
| premiär          = [[Filmåret 2007|2007]]
| budget           =
| intäkter         =
| föregångare      = ''[[Brandvägg (miniserie)|Brandvägg]]''
| uppföljare       =
| nyinspelning_av  =
| nyinspelningar   =
| imdb             =
| sfdb             = 65062
}}
'''Pyramiden''' är en svensk [[actionfilm]] film från [[Filmåret 2007|2007]] i [[regi]] av [[Daniel Lind Lagerlöf]] baserad på [[Henning Mankell]]s polis [[Kurt Wallander]], här spelad av [[Rolf Lassgård]].

==Handling==
Filmen utspelar sig mitt i vintern i [[Ystad]] och huvudpersonen är den medelålders polismannen Kurt Wallander, som denna gång utreder en knarkhärva. Det börjar med att hans egen [[guddotter]] Eva påträffas död efter att ha tagit en överdos. Det visar sig att heroinet är ovanligt starkt och Kurt börjar nu sitt sökande efter dem som står bakom narkotikan. Men han har ett stort problem. Hans chef låter honom inte leta efter den person som han misstänker har sålt det nya [[heroin]]et, utan hon vill att de ska leta efter en annan knarklangare som heter Yngve Holm. Men Kurt trotsar chefens order och åker gång på gång till [[Malmö]] för att försöka reda ut fallet. Till slut får han tag på den person han misstänkt. Han tar några kort på honom och visar dem för sin guddotters väninna Emma som varit knarklangare. Hon tar med Kurt till en vän som säger sig ha sett mannen. Mannen på fotot heter Heinrich Böle. Wallander tycker sig känna igen Böle från ett tidigare mord på guddotterns mamma, där gärningsmannen inte hittats.

==Rollista==
*[[Rolf Lassgård]] – ''[[Kurt Wallander]]''
*[[Marie Richardson]] – ''Maja Thysell''
*[[Lars Melin (skådespelare)|Lars Melin]] – ''Martinsson''
*[[Kerstin Andersson (skådespelare)|Kerstin Andersson]] – ''Lisa Holgersson''
*[[Gunilla Abrahamsson]] – ''Emilia''
*[[Anders Palm]] – ''Nyberg''
*[[Dag Elfgren]] – ''Böhle''
*[[Lia Boysen]] – ''Emma''
*[[Moa Gammel]] – ''Eva''
*[[Gustaf Skarsgård]] – ''Unge Kurt Wallander''
*[[Mats Andersson (skådespelare)|Mats Andersson]] – Förhörsledare
*[[Johan Rabaeus]] – Yngve Holm
*[[Tommy Andersson (skådespelare)|Tommy Andersson]] – Frank, torped

==Externa länkar==
*[http://www.imdb.com/title/tt1147764/ Pyramiden]
*[https://web.archive.org/web/20140102194740/http://www.marierichardson.se/Film/Pyramiden.html Fullständig lista över medarbetare i samband med filmen (på engelska)]

{{Kurt Wallander}}

[[Kategori:Svenska filmer 2007]]
[[Kategori:Svenska actionfilmer]]
[[Kategori:Svenska thrillerfilmer]]
[[Kategori:Ystad på film]]
[[Kategori:Svenska filmer baserade på böcker]]
[[Kategori:Svenskspråkiga filmer]]
[[Kategori:Malmö på film]]
[[Kategori:Filmer i regi av Daniel Lind Lagerlöf]]

Regissör: Daniel Lind Lagerlöf

Producent: Daniel Alfredson

Manus: Micke Hjorth

Skådespelare: Rolf Lassgård · Marie Richardson · Kerstin Andersson · Lars Melin

Fotograf: Mats Axby

Produktionsbolag: Tre Vänner Produktion AB

Speltid: 88 min

Språk: Svenska

Föregångare: Brandvägg


text:
# Phalera birmicola
Phalera birmicola är en fjärilsart som beskrevs av Felix Bryk 1950. Phalera birmicola ingår i släktet Phalera och familjen tandspinnare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Phalera birmicola

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Phalera birmicola''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Tandspinnare]]
| familia = Notodontidae
| genus_sv =
| genus = [[Phalera]]
| species_sv =
| species = '''Phalera birmicola'''
| taxon = Phalera birmicola
| taxon_authority = [[Felix Bryk|Bryk]] 1950
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Phalera birmicola'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Felix Bryk]] 1950. ''Phalera birmicola'' ingår i [[släkte]]t ''[[Phalera]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[tandspinnare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/phalera+birmicola/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Tandspinnare]]
[[Kategori:Phalera|birmicola]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Tandspinnare · Notodontidae

Släkte: Phalera

Art: Phalera birmicola

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Bryk 1950


text:
# Armadillidium valonae
Armadillidium valonae är en kräftdjursart som beskrevs av Arcangeli 1952. Armadillidium valonae ingår i släktet Armadillidium och familjen klotgråsuggor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Armadillidium valonae

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Armadillidium valonae''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Storkräftor]]
| classis = Malacostraca
| ordo_sv = [[Gråsuggor och tånglöss]]
| ordo = Isopoda
| familia_sv = [[Klotgråsuggor]]
| familia = Armadillidiidae
| genus_sv =
| genus = [[Armadillidium]]
| species_sv =
| species = '''Armadillidium valonae'''
| taxon = Armadillidium valonae
| taxon_authority = [[Arcangeli (auktor)|Arcangeli]], 1952
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| synonyms =
}}

'''''Armadillidium valonae'''''<ref name = "col899"/><ref name = "col311687"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som beskrevs av [[Arcangeli (auktor)|Arcangeli]] 1952. ''Armadillidium valonae'' ingår i [[släkte]]t ''[[Armadillidium]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[klotgråsuggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/armadillidium+valonae/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col899">Schotte, M., B.F. Kensley, and S. Shilling. (1995) nwards). World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington D.C., USA., </ref>
<ref name = "col311687">Arcangeli, A. (1952) Isopodi terrestri di Albania. Bollettino Musei di Zoologia e di Anatomia comparata R. Universita di Torino 3(1):5-38., </ref>
<ref name = "source">''WoRMS Isopoda: World List of Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans''. Schotte M., Boyko C. B, Bruce N. L., Poore G.C.B., Taiti S., Wilson G.D.F. (eds), 2010-10-05</ref>
</references>

[[Kategori:Klotgråsuggor]]
[[Kategori:Armadillidium|valonae]]

title: Systematik

Understam: Kräftdjur · Crustacea

Klass: Storkräftor · Malacostraca

Ordning: Gråsuggor och tånglöss · Isopoda

Familj: Klotgråsuggor · Armadillidiidae

Släkte: Armadillidium

Art: Armadillidium valonae

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Arcangeli, 1952


text:
# Ivan Lawler
Ivan Lawler, född den 19 november 1966 i Addlestone, Storbritannien, är en brittisk kanotist.
Han tog bland annat VM-guld i K-2 10000 meter i samband med sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1990 i Poznań.

title: Ivan Lawler

wikitext:
{{MedaljStart|}}
{{MedaljSport|[[Kanotsport]], sprint}}
{{MedaljVM}}
{{MedaljGuld|[[Sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1990|Poznań 1990]]|[[Sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1990|K-2 10000 meter]]}}
{{MedaljSilver|[[Sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1989|Plovdiv 1989]]|[[Sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1989|K-2 10000 meter]]}}
{{MedaljSport|[[Kanotsport]], maraton}}
{{MedaljVM}}
{{MedaljGuld|[[Maratonvärldsmästerskapen i kanotsport 1999|Györ 1999]]|[[Maratonvärldsmästerskapen i kanotsport 1999|K-1 maraton]]}}
{{MedaljGuld|[[Maratonvärldsmästerskapen i kanotsport 1998|Kapstaden 1998]]|[[Maratonvärldsmästerskapen i kanotsport 1998|K-1 maraton]]}}
{{MedaljGuld|[[Maratonvärldsmästerskapen i kanotsport 1996|Vaxholm 1996]]|[[Maratonvärldsmästerskapen i kanotsport 1996|K-1 maraton]]}}
{{MedaljGuld|[[Maratonvärldsmästerskapen i kanotsport 1994|Amsterdam 1994]]|[[Maratonvärldsmästerskapen i kanotsport 1994|K-2 maraton]]}}
{{MedaljGuld|[[Maratonvärldsmästerskapen i kanotsport 1992|Brisbane 1992]]|[[Maratonvärldsmästerskapen i kanotsport 1992|K-1 maraton]]}}
{{MedaljSilver|[[Maratonvärldsmästerskapen i kanotsport 1990|Köpenhamn 1990]]|[[Maratonvärldsmästerskapen i kanotsport 1990|K-2 maraton]]}}
{{MedaljSilver|[[Maratonvärldsmästerskapen i kanotsport 1988|Nottingham 1988]]|[[Maratonvärldsmästerskapen i kanotsport 1988|K-2 maraton]]}}
{{MedaljSlut}}

'''Ivan Lawler''', född den [[19 november]] [[1966]] i [[Addlestone]], [[Storbritannien]], är en brittisk [[kanotsport|kanotist]].

Han tog bland annat VM-guld i K-2 10000 meter i samband med [[sprintvärldsmästerskapen i kanotsport 1990]] i [[Poznań]].

==Källor==
*{{enwp|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Ivan_Lawler&oldid=557257846|artikel=Ivan Lawler|datum=29 maj 2013}}

==Externa länkar==
*[https://web.archive.org/web/20121020184942/http://www.sports-reference.com/olympics/athletes/la/ivan-lawler-1.html Sports-reference.com] {{en icon}}

{{Världsmästare kanotsport K-2 10000 meter herrar}}

{{STANDARDSORTERING:Lawler, Ivan}}

[[Kategori:Världsmästare i kanotsport]]
[[Kategori:Brittiska kanotister]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 1988 från Storbritannien]]
[[Kategori:Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 1988]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Storbritannien]]
[[Kategori:Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 1992]]
[[Kategori:Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Storbritannien]]
[[Kategori:Tävlande i kanotsport vid olympiska sommarspelen 1996]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Födda 1966]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Personer från Addlestone]]
[[Kategori:Brittiska idrottare under 1900-talet]]

title: Världsmästerskap

Guld: Poznań 1990 · K-2 10000 meter

Silver: Plovdiv 1989 · K-2 10000 meter

Världsmästerskap: Kanotsport, maraton

title: Världsmästerskap

Guld:
Györ 1999 · K-1 maraton
Kapstaden 1998 · K-1 maraton
Vaxholm 1996 · K-1 maraton
Amsterdam 1994 · K-2 maraton
Brisbane 1992 · K-1 maraton

Silver:
Köpenhamn 1990 · K-2 maraton
Nottingham 1988 · K-2 maraton


text:
# Rinkens riddare
Rinkens riddare i svensk elitishockey är ett uppsatt pris till årets gentleman. Utses varje säsong av Jofa tillsammans med Ishockeyjournalisternas Kamratförening.
Priset kan ses som en motsvarighet till NHL:s pris Lady Byng Memorial Trophy.
Priset delades ut från säsongen 1962/1963 men lades ner efter säsongen 1977/1978. Priset började åter delas ut från säsongen 1997/1998.

## Pristagare

### 1963-1978
| Säsong    | Spelare                | Klubb              |
| --------- | ---------------------- | ------------------ |
| 1962/1963 | Hans Öberg             | Gävle GIK          |
| 1963/1964 | Sven Tumba             | Djurgårdens IF     |
| 1964/1965 | Lars-Eric Lundvall     | Västra Frölunda IF |
| 1965/1966 | Roland Stoltz          | Djurgårdens IF     |
| 1966/1967 | Nils Nilsson           | Leksands IF        |
| 1967/1968 | Leif Holmqvist         | AIK                |
| 1968/1969 | Lars Bylund            | Brynäs IF          |
| 1969/1970 | Håkan Wickberg         | Brynäs IF          |
| 1970/1971 | Nils "Nicke" Johansson | Färjestads BK      |
| 1971/1972 | Jan-Erik Lyck          | Brynäs IF          |
| 1972/1973 | Lars-Erik Sjöberg      | Västra Frölunda IF |
| 1973/1974 | Ulf Mårtensson         | Leksands IF        |
| 1974/1975 | Olle Åhman             | Timrå IK           |
| 1975/1976 | Kent-Erik Andersson    | Färjestads BK      |
| 1976/1977 | Per-Olov Brasar        | Leksands IF        |
| 1977/1978 | Stig Larsson           | Djurgårdens IF     |

### 1998-
| Säsong    | Spelare                           | Klubb           |
| --------- | --------------------------------- | --------------- |
| 1997/1998 | Patric Kjellberg                  | Djurgårdens IF  |
| 1998/1999 | Frantisek Kaberle                 | Modo Hockey     |
| 1999/2000 | Mats Lindberg                     | AIK Ishockey    |
| 2000/2001 | Mikael Johansson                  | Djurgårdens IF  |
| 2001/2002 | Mattias Weinhandl                 | Modo Hockey     |
| 2002/2003 | Johan Davidsson                   | HV71            |
| 2003/2004 | Johan Davidsson                   | HV71            |
| 2004/2005 | Johan Davidsson                   | HV71            |
| 2005/2006 | Fredrik Bremberg                  | Djurgårdens IF  |
| 2006/2007 | Anders Söderberg                  | Skellefteå AIK  |
| 2007/2008 | Kenny Jönsson                     | Rögle BK        |
| 2008/2009 | Jörgen Jönsson                    | Färjestads BK   |
| 2009/2010 | Domaren Wolmer Edqvist            | Grums           |
| 2010/2011 | Andreas Dackell                   | Brynäs IF       |
| 2011/2012 | Jakob Silfverberg                 | Brynäs IF       |
| 2012/2013 | Jesper Fasth                      | HV71            |
| 2013/2014 | Oscar Möller                      | Skellefteå AIK  |
| 2014/2015 | Ordförande Johan Köhler           | Kiruna IF       |
| 2015/2016 | Daniel Viksten                    | Örebro HK       |
| 2016/2017 | Martin Thörnberg                  | HV71            |
| 2017/2018 | Jonathan Dahlén                   | Timrå IK        |
| 2018/2019 | Markus Ljungh                     | HV71            |
| 2019/2020 | Ingen vinnare utsedd pga Covid-19 |                 |
| 2020/2021 | Oscar Möller                      | Skellefteå AIK  |
| 2021/2022 | Erik Gustafsson                   | Luleå HF        |
| 2022/2023 | Joel Persson                      | Växjö Lakers HC |
| 2023/2024 | Pontus Näsén                      | Modo Hockey     |
| 2024/2025 | Jakob Silfverberg                 | Brynäs IF       |

title: Rinkens riddare

wikitext:
{{Infobox pris
|namn             = Rinkens riddare
|bild             =
|bildstorlek      =
|bildtext         =
|beskrivning      = [[ishockey]]utmärkelse
|utdelare         = [[Jofa]]<br>[[Ishockeyjournalisternas Kamratförening]]
|pris             =
|plats            =
|land             = [[Sverige]]
|första           = [[Division I i ishockey 1962/1963|1963]]
|sista            =
|period           =
|återkommande     = årligen
|tidpunkt         =
|nuvarande        =
|tillkännagivande =
|webbplats        =
}}
'''Rinkens riddare''' i svensk elitishockey är ett uppsatt pris till årets [[gentleman]]. Utses varje säsong av [[Jofa]] tillsammans med [[Ishockeyjournalisternas Kamratförening]].

Priset kan ses som en motsvarighet till [[National Hockey League|NHL:s]] pris [[Lady Byng Memorial Trophy]].

Priset delades ut från säsongen 1962/1963 men lades ner efter säsongen 1977/1978. Priset började åter delas ut från säsongen 1997/1998.

==Pristagare==
===1963-1978===
{| class="wikitable sortable"
|-
!Säsong
!Spelare
!Klubb
|-
|[[Division I i ishockey 1962/1963|1962/1963]]
|[[Hans Öberg]]
|[[Gävle GIK]]
|-
|[[Division I i ishockey 1963/1964|1963/1964]]
|[[Sven Tumba]]
|[[Djurgården Hockey|Djurgårdens IF]]
|-
|[[Division I i ishockey 1964/1965|1964/1965]]
|[[Lars-Eric Lundvall]]
|[[Västra Frölunda IF]]
|-
|[[Division I i ishockey 1965/1966|1965/1966]]
|[[Roland Stoltz (ishockeyspelare född 1931)|Roland Stoltz]]
|[[Djurgården Hockey|Djurgårdens IF]]
|-
|[[Division I i ishockey 1966/1967|1966/1967]]
|[[Nils Nilsson (ishockeyspelare)|Nils Nilsson]]
|[[Leksands IF]]
|-
|[[Division I i ishockey 1967/1968|1967/1968]]
|[[Leif Holmqvist]]
|[[AIK Ishockey|AIK]]
|-
|[[Division I i ishockey 1968/1969|1968/1969]]
|[[Lars Bylund]]
|[[Brynäs IF]]
|-
|[[Division I i ishockey 1969/1970|1969/1970]]
|[[Håkan Wickberg]]
|[[Brynäs IF]]
|-
|[[Division I i ishockey 1970/1971|1970/1971]]
|[[Nils "Nicke" Johansson]]
|[[Färjestads BK]]
|-
|[[Division I i ishockey 1971/1972|1971/1972]]
|[[Jan-Erik Lyck]]
|[[Brynäs IF]]
|-
|[[Division I i ishockey 1972/1973|1972/1973]]
|[[Lars-Erik Sjöberg]]
|[[Västra Frölunda IF]]
|-
|[[Division I i ishockey 1973/1974|1973/1974]]
|[[Ulf Mårtensson]]
|[[Leksands IF]]
|-
|[[Division I i ishockey 1974/1975|1974/1975]]
|[[Olle Åhman]]
|[[Timrå IK]]
|-
|[[Elitserien i ishockey 1975/1976|1975/1976]]
|[[Kent-Erik Andersson]]
|[[Färjestads BK]]
|-
|[[Elitserien i ishockey 1976/1977|1976/1977]]
|[[Per-Olov Brasar]]
|[[Leksands IF]]
|-
|[[Elitserien i ishockey 1977/1978|1977/1978]]
|[[Stig Larsson (ishockeyspelare)|Stig Larsson]]
|[[Djurgården Hockey|Djurgårdens IF]]
|}

===1998-===
{| class="wikitable sortable"
|-
!Säsong
!Spelare
!Klubb
|-
|[[Elitserien i ishockey 1997/1998|1997/1998]]
|[[Patric Kjellberg]]
|[[Djurgården Hockey|Djurgårdens IF]]
|-
|[[Elitserien i ishockey 1998/1999|1998/1999]]
|[[Frantisek Kaberle]]
|[[Modo Hockey]]
|-
|[[Elitserien i ishockey 1999/2000|1999/2000]]
|[[Mats Lindberg (ishockeyspelare)|Mats Lindberg]]
|[[AIK Ishockey]]
|-
|[[Elitserien i ishockey 2000/2001|2000/2001]]
|[[Mikael Johansson (ishockeyspelare född 1966)|Mikael Johansson]]
|[[Djurgården Hockey|Djurgårdens IF]]
|-
|[[Elitserien i ishockey 2001/2002|2001/2002]]
|[[Mattias Weinhandl]]
|[[Modo Hockey]]
|-
|[[Elitserien i ishockey 2002/2003|2002/2003]]
|[[Johan Davidsson]]
|[[HV71]]
|-
|[[Elitserien i ishockey 2003/2004|2003/2004]]
|[[Johan Davidsson]]
|[[HV71]]
|-
|[[Elitserien i ishockey 2004/2005|2004/2005]]
|[[Johan Davidsson]]
|[[HV71]]
|-
|[[Elitserien i ishockey 2005/2006|2005/2006]]
|[[Fredrik Bremberg]]
|[[Djurgården Hockey|Djurgårdens IF]]
|-
|[[Elitserien i ishockey 2006/2007|2006/2007]]
|[[Anders Söderberg]]
|[[Skellefteå AIK]]
|-
|[[Allsvenskan i ishockey 2007/2008|2007/2008]]
|[[Kenny Jönsson]]
|[[Rögle BK]]
|-
|[[Elitserien i ishockey 2008/2009|2008/2009]]
|[[Jörgen Jönsson]]
|[[Färjestads BK]]
|-
|[[Allsvenskan i ishockey 2009/2010|2009/2010]]
|[[Ishockeydomare|Domaren]] [[Wolmer Edqvist]]
|[[Grums]]<ref>[http://www.swehockey.se/Om-forbundet/Hockeyjournalisterna/Externa-hogerpuffar/Rinkens-Riddare-20082009/ Hockeyjournalisterna] {{Wayback|url=http://www.swehockey.se/Om-forbundet/Hockeyjournalisterna/Externa-hogerpuffar/Rinkens-Riddare-20082009/ |date=20121006150012 }} - Domaren Wolmer Edqvist, Grums, erhöll utmärkelsen Rinkens Riddare för sin livräddande insats av en spelare i matchen Bofors-Örebro i HockeyAllsvenskan.</ref>
|-
|[[Elitserien i ishockey 2010/2011|2010/2011]]
|[[Andreas Dackell]]
|[[Brynäs IF]]<ref>[http://www.swehockey.se/Om-forbundet/Hockeyjournalisterna/Externa-hogerpuffar/Rinkens-Riddare-20082009/ Hockeyjournalisterna] {{Wayback|url=http://www.swehockey.se/Om-forbundet/Hockeyjournalisterna/Externa-hogerpuffar/Rinkens-Riddare-20082009/ |date=20121006150012 }} - RINKENS RIDDARE 2010/2011 Andreas Dackell, Brynäs IF.</ref>
|-
|[[Elitserien i ishockey 2011/2012|2011/2012]]
|[[Jakob Silfverberg]]
|[[Brynäs IF]]<ref>[http://www.swehockey.se/Om-forbundet/Hockeyjournalisterna/Externa-hogerpuffar/Rinkens-Riddare-20082009/ Hockeyjournalisterna] {{Wayback|url=http://www.swehockey.se/Om-forbundet/Hockeyjournalisterna/Externa-hogerpuffar/Rinkens-Riddare-20082009/ |date=20121006150012 }} - RINKENS RIDDARE 2011/2012 Jakob Silfverberg, Brynäs IF.</ref>
|-
|[[Elitserien i ishockey 2012/2013|2012/2013]]
|[[Jesper Fast|Jesper Fasth]]
|[[HV71]]<ref>[http://www.swehockey.se/Startsidesnyheter/2013/Maj2013/Hedersutmarkelsersasongen20122013/ Svenska ishockeyförbundet] {{Wayback|url=http://www.swehockey.se/Startsidesnyheter/2013/Maj2013/Hedersutmarkelsersasongen20122013/ |date=20130914162426 }} - RINKENS RIDDARE 2012/2013 Jesper Fasth, HV71.</ref>
|-
|[[Svenska Hockeyligan 2013/2014|2013/2014]]
|[[Oscar Möller]]
|[[Skellefteå AIK]]<ref>[http://www.swehockey.se/Startsidesnyheter/Januari2014/Maj2014/OscarMollerSkellefteaAIKrinkensriddare20132014/ Svenska ishockeyförbundet] {{Wayback|url=http://www.swehockey.se/Startsidesnyheter/Januari2014/Maj2014/OscarMollerSkellefteaAIKrinkensriddare20132014/ |date=20140512214538 }} - Oscar Möller, Skellefteå AIK, rinkens riddare 2013/2014.</ref>
|-
|[[Svenska Hockeyligan 2014/2015|2014/2015]]
|Ordförande Johan Köhler
|[[Kiruna IF]]<ref>[http://www.swehockey.se/ImageVaultFiles/id_100230/cf_78/hederspriser_2014-2015.PDF Svenska ishockeyförbundet] {{Wayback|url=http://www.swehockey.se/ImageVaultFiles/id_100230/cf_78/hederspriser_2014-2015.PDF |date=20150722014405 }} - Johan Köhler, Kiruna IF,
har utsetts till rinkens riddare säsongen 2014/2015.</ref>
|-
|[[Svenska Hockeyligan 2015/2016|2015/2016]]
|[[Daniel Viksten]]
|[[Örebro HK]]<ref>[http://www.swehockey.se/globalassets/svenska-ishockeyforbundet/historik/hederspriser/hederspriser_2015-2016.pdf Svenska ishockeyförbundet] - Säsongen 2015/2016 går priset till forwarden Daniel Viksten, Örebro
HK.</ref>
|-
|[[Svenska Hockeyligan|2016/2017]]
|[[Martin Thörnberg]]
|[[HV71]]
|-
|[[Svenska Hockeyligan|2017/2018]]
|[[Jonathan Dahlén]]
|[[Timrå IK]]
|-
|[[Svenska Hockeyligan|2018/2019]]
|[[Markus Ljungh]]
|[[HV71]]
|-
|[[Svenska Hockeyligan|2019/2020]]
|Ingen vinnare utsedd pga Covid-19
|
|-
|[[Svenska Hockeyligan|2020/2021]]
|[[Oscar Möller]]
|[[Skellefteå AIK]]
|-
|[[Svenska Hockeyligan|2021/2022]]
|[[Erik Gustafsson (ishockeyspelare född 1988)|Erik Gustafsson]]
|[[Luleå HF]]
|-
|[[Svenska Hockeyligan 2022/2023|2022/2023]]
|[[Joel Persson]]
|[[Växjö Lakers HC]]
|-
|[[Svenska Hockeyligan 2023/2024|2023/2024]]
|[[Pontus Näsén]]
|[[Modo Hockey]]
|-
|[[Svenska Hockeyligan 2024/2025|2024/2025]]
|[[Jakob Silfverberg]]
|[[Brynäs IF]]
|}

==Källor==
*[http://www.swehockey.se Svenska ishockeyförbundet]
<references/>

{{Svenska Hockeyligan|state=expanded}}
[[Kategori:Priser och utmärkelser instiftade 1963]]
[[Kategori:Svenska Hockeyligan]]
[[Kategori:Svenska ishockeypriser]]

Beskrivning: ishockeyutmärkelse

Utdelare: Jofa · Ishockeyjournalisternas Kamratförening

Återkommande: årligen