text:
# Trichomycterus longibarbatus
Trichomycterus longibarbatus är en fiskart som beskrevs av Costa 1992. Trichomycterus longibarbatus ingår i släktet Trichomycterus och familjen Trichomycteridae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Trichomycterus longibarbatus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fisk|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Trichomycterus longibarbatus''
| status = LC
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Strålfeniga fiskar]]
| classis = Actinopterygii
| ordo_sv = [[Malartade fiskar]]
| ordo = Siluriformes
| familia_sv =
| familia = [[Trichomycteridae]]
| genus_sv =
| genus = [[Trichomycterus]]
| species_sv =
| species = '''Trichomycterus longibarbatus'''
| taxon = Trichomycterus longibarbatus
| taxon_authority = Costa, 1992
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| superclassis = Osteichthyes
| superclassis_sv = [[Benfiskar]]
| synonyms =
| status_ref = <ref name = "iucn"/>
}}

'''''Trichomycterus longibarbatus'''''<ref name = "col480675"/> är en [[fiskar|fisk]]art som beskrevs av Costa 1992. ''Trichomycterus longibarbatus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Trichomycterus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Trichomycteridae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> [[IUCN]] kategoriserar arten globalt som [[livskraftig]].<ref name = "iucn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/trichomycterus+longibarbatus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col480675">de Pínna, M.C.C. and W. Wosiacki (2003) Trichomycteridae (pencil or parasitic catfishes)., p. 270-290. In R.E. Reis, S.O. Kullander and C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.</ref>
<ref name = "source">{{webbref |url= http://www.fishbase.org/summary/SpeciesSummary.php?genusname=Trichomycterus&speciesname=longibarbatus| titel= ''Trichomycterus longibarbatus'' Costa, 1992| författare = Froese R. & Pauly D. (red.)| utgivare=[[FishBase]]| hämtdatum= 10 juli 2014| språk = engelska}}</ref>
<ref name = "iucn">{{IUCN2012.2| assessors = Reis, R. & Lima, F.| år = 2009| id = 167728| titel = Trichomycterus longibarbatus| hämtdatum = 2012-10-24}}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Trichomycterus longibarbatus|''Trichomycterus longibarbatus''}}

{{Robotskapad stub om malartade fiskar}}

[[Kategori:Malartade fiskar]]
[[Kategori:Trichomycterus|longibarbatus]]

title: Systematik

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Överklass: Benfiskar · Osteichthyes

Klass: Strålfeniga fiskar · Actinopterygii

Ordning: Malartade fiskar · Siluriformes

Familj: Trichomycteridae

Släkte: Trichomycterus

Art: Trichomycterus longibarbatus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Costa, 1992


text:
# Veleronia serratifrons
Veleronia serratifrons är en kräftdjursart som beskrevs av Lipke Bijdeley Holthuis 1951. Veleronia serratifrons ingår i släktet Veleronia och familjen Palaemonidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Veleronia serratifrons

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Veleronia serratifrons''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Storkräftor]]
| classis = Malacostraca
| ordo_sv = [[Tiofotade kräftdjur]]
| ordo = Decapoda
| familia_sv =
| familia = [[Palaemonidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Veleronia]]
| species_sv =
| species = '''Veleronia serratifrons'''
| taxon = Veleronia serratifrons
| taxon_authority = [[Lipke Bijdeley Holthuis|Holthuis]], 1951
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| superfamilia = [[Palaemonoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Veleronia serratifrons'''''<ref name = "col31314"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som beskrevs av [[Lipke Bijdeley Holthuis]] 1951. ''Veleronia serratifrons'' ingår i [[släkte]]t ''[[Veleronia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Palaemonidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/veleronia+serratifrons/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col31314">Holthuis, L. B. (1952) The Palaemonidae Collected by the Siboga and Snellius Expeditions with Remarks on Other Species II: Subfamily Pontoniinae, The Decapoda of the Siboga Expedition, Part XI</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Tiofotade kräftdjur]]
[[Kategori:Veleronia|serratifrons]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Kräftdjur · Crustacea

Klass: Storkräftor · Malacostraca

Ordning: Tiofotade kräftdjur · Decapoda

Överfamilj: Palaemonoidea

Familj: Palaemonidae

Släkte: Veleronia

Art: Veleronia serratifrons

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Holthuis, 1951


text:
# Daniel Henshall
Daniel Henshall, född  9 augusti 1982 i Sydney, är en australisk skådespelare.
Henshall har bland annat medverkat i TV-serierna Turn (2014-2017), Defending Jacob från 2020 och Savage River från 2022. Han har även medverkat i filmen A Sunburnt Christmas från 2020 och Mickey 17 med planerad premiär 2024.

## Filmografi (i urval)
- 2014-2017: Turn
- 2020: Defending Jacob
- 2020: A Sunburnt Christmas
- 2022: Savage River
- 2024: Mickey 17

title: Daniel Henshall

wikitext:
{{Faktamall biografi WD}}
'''Daniel Henshall''', född  9 augusti 1982 i [[Sydney]], är en australisk [[skådespelare]].<ref>{{Webbref|titel=Daniel Henshall|url=https://www.imdb.com/name/nm2989873/bio/|verk=IMDb|hämtdatum=2023-05-16|språk=en-US}}</ref>

Henshall har bland annat medverkat i TV-serierna ''[[Turn]]'' (2014-2017), ''[[Defending Jacob]]'' från 2020 och ''[[Savage River]]'' från 2022. Han har även medverkat i filmen ''[[A Sunburnt Christmas]]'' från 2020 och ''[[Mickey 17]]'' med planerad premiär 2024.<ref>{{Webbref|titel=Mickey 17 (2024)|url=https://www.avclub.com/film/reviews/mickey-17-2024|verk=The A.V. Club|datum=2022-12-05|hämtdatum=2023-05-16|språk=en}}</ref><ref>{{Webbref|titel=AMC Revolutionary War Drama 'Turn' Casts First Two Leads|url=https://screencrush.com/amc-revolutionary-war-turn-daniel-henshall-meegan-warner/|verk=ScreenCrush|datum=2013-02-15|hämtdatum=2023-05-16|språk=en|förnamn=Kevin FitzpatrickKevin|efternamn=Fitzpatrick}}</ref><ref>{{Webbref|titel=Defending Jacob Ending Explained|url=https://www.denofgeek.com/tv/defending-jacob-ending-explained/|verk=Den of Geek|datum=2020-05-29|hämtdatum=2023-05-16|språk=en-US|förnamn=Rosie|efternamn=Fletcher}}</ref><ref>{{Tidningsref|rubrik=Savage River review – small-town mystery is never terrible but never surprises either|url=https://www.theguardian.com/tv-and-radio/2022/sep/05/savage-river-review-small-town-mystery-is-never-terrible-but-never-surprises-either|tidning=The Guardian|datum=2022-09-04|hämtdatum=2023-05-16|issn=0261-3077|språk=en-GB|förnamn=Luke|efternamn=Buckmaster}}</ref><ref>{{Tidningsref|rubrik=A Sunburnt Christmas review – a very Australian bad-Santa comedy for a jolly holiday season|url=https://www.theguardian.com/film/2020/dec/15/a-sunburnt-christmas-review-a-very-australian-bad-santa-comedy-for-a-jolly-holiday-season|tidning=The Guardian|datum=2020-12-14|hämtdatum=2023-05-16|issn=0261-3077|språk=en-GB|förnamn=Luke|efternamn=Buckmaster}}</ref>

== Filmografi (i urval) ==

* 2014-2017: ''[[Turn]]''
* 2020: ''[[Defending Jacob]]''
* 2020: ''[[A Sunburnt Christmas]]''
* 2022: ''[[Savage River]]''
* 2024: ''[[Mickey 17]]''

== Referenser ==
<references />

== Externa länkar ==
* {{commonscat WD}}
* {{IMDb-namn|id=2989873}}

{{auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Henshall, Daniel}}
[[Kategori:Australiska skådespelare under 2000-talet]]
[[Kategori:Födda 1982]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Skådespelare från Sydney]]

Född: 9 augusti 1982 (42 år) · Sydney, Australien

Medborgare i: Australien

Sysselsättning: Skådespelare


text:
# Georg Lunge
Georg Lunge, född 15 september 1839 i Breslau, död 3 januari 1923 i Zürich, var en tysk kemist.
Lunge studerade 1856–1859 i Breslau och i Heidelberg, blev filosofie doktor 1859, var till 1876 verksam som teknisk kemist  i Schlesien och England och var 1876–1907 professor i teknisk kemi vid Polytechnikum i Zürich.
Lunge ansågs vara en av sin tids främsta representanter för den tekniska kemin. Bland hans större litterära arbeten kan särskilt nämnas en monografi över stenkolstjärans och ammoniakens industri (fjärde upplagan i två band 1900), hans Handbuch der Sodaindustrie (andra upplagan i tre band 1893–1896) samt hans handbok Chemisch-technische Untersuchungsmethoden (sjätte upplagan i fyra band 1909 ff.). Han angav nya metoder även inom den tekniska gasanalysen och konstruerade många apparater, bland vilka hans nitrometer torde vara mest bekant och använd.

title: Georg Lunge

wikitext:
[[Fil:ETH-BIB-Lunge, Georg (1839-1923)-Portrait-Portr 00184.jpg|miniatyr|Georg Lunge]]
'''Georg Lunge''', född [[15 september]] [[1839]] i [[Wrocław|Breslau]], död [[3 januari]] [[1923]] i [[Zürich]], var en tysk [[kemist]].

Lunge studerade 1856–1859 i Breslau och i [[Heidelberg]], blev [[filosofie doktor]] 1859, var till 1876 verksam som teknisk kemist  i [[Schlesien]] och [[England]] och var 1876–1907 [[professor]] i [[teknisk kemi]] vid [[Eidgenössische Technische Hochschule Zürich|Polytechnikum]] i Zürich.

Lunge ansågs vara en av sin tids främsta representanter för den tekniska kemin. Bland hans större litterära arbeten kan särskilt nämnas en monografi över [[stenkolstjära]]ns och [[ammoniak]]ens industri (fjärde upplagan i två band 1900), hans ''Handbuch der Sodaindustrie'' (andra upplagan i tre band 1893–1896) samt hans handbok ''Chemisch-technische Untersuchungsmethoden'' (sjätte upplagan i fyra band 1909 ff.). Han angav nya metoder även inom den tekniska gasanalysen och konstruerade många apparater, bland vilka hans [[nitrometer]] torde vara mest bekant och använd.

==Källor==
*{{runeberg.org|nfbp|0783.html Lunge, Georg}}

{{STANDARDSORTERING:Lunge, Georg}}
[[Kategori:Tyska kemister]]
[[Kategori:Tyska professorer]]
[[Kategori:Personer verksamma vid ETH Zürich]]
[[Kategori:Personer från Breslau]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Födda 1839]]
[[Kategori:Avlidna 1923]]
[[Kategori:Ugglan]]


text:
# Kimbolton Castle
Kimbolton är ett slott i Storbritannien.   Det ligger i grevskapet Cambridgeshire och riksdelen England, i den sydöstra delen av landet, 90 km norr om huvudstaden London. Kimbolton var bostad åt earlarna och hertigarna av Manchester mellan 1615 och 1950, och blev sedan lokal åt Kimbolton School. Slottet är mest känt för att Katarina av Aragonien satt fängslad där 1534-1536.

## Historik
Det första Kimbolton uppfördes av Geoffrey Fitz Peter, 1st Earl of Essex, under 1100-talet.
Slottet köptes av diplomaten och hovfunktionären Sir Richard Wingfield år 1522. Mellan april 1534 och januari 1536 hölls Katarina av Aragonien i husarrest på Kimbolton. Kärrklimatet i trakten skadade hennes hälsa, och hon avled på slottet 7 januari 1536.
Slottet köptes 1615 av Henry Montagu, 1:e earl av Manchester, och fungerade sedan som bostad åt earlarna och hertigarna av Manchester. Charles Montagu, 1:e hertig av Manchester byggde om Kimbolton till det nuvarande slottet genom omfattande ombyggnationer mellan 1690 och 1720.
Byggnaden såldes och blev 1950 lokal åt Kimbolton School.

title: Kimbolton Castle

wikitext:
{{för|Kimbolton}}
{{geobox
| 1                  = Building
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name               = Kimbolton
| native_name        =
| category           = Slott
| official_name      =
| etymology          =
| nickname           =
<!-- *** Bild *** -->
| image              = Kimbolton Castle 01.jpg
| image_caption      =
<!-- *** Land, region m.m. *** -->
| country            = Storbritannien
| country_flag       = true
| state              = [[England]]
| region             = [[Cambridgeshire]]
| district           =
| municipality       =
<!-- *** Läge *** -->
| location           =
| elevation          =
| lat_d              = 52.29553
| lat_m              =
| lat_s              =
| lat_NS             =
| long_d             = -0.38718
| long_m             =
| long_s             =
| long_EW            =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length             =
| length_orientation =
| width              =
| width_orientation  =
| height             =
| depth              =
| volume             =
| area               =
<!-- *** Egenskaper *** -->
| author             =
| style              =
| material           =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established        =
| date               =
| owner              =
| management         =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public             =
| visitation         =
| visitation_date    =
| access             =
<!-- *** Världsarv m.m. *** -->
| whs_name           =
| whs_year           =
| whs_number         =
| whs_region         =
| whs_criteria       =
| iucn_category      =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free               =
| free_type          =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                = {{Kartposition Storbritannien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption        = Läge i Storbritannien
| map_locator        = Storbritannien
| map_locator_x      =
| map_locator_y      =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website            =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes          =
| other_name         =
| state_type         = Riksdel
| region_type        = Grevskap
| timezone_label     = Europe/London
| utc_offset         = +0
| utc_offset_DST     = +1
| timezone           = [[Coordinate Universal Time|UTC]]
| timezone_DST       = [[British Summer Time|BST]]
}}

'''Kimbolton''' är <!--S.CSTL-->ett [[slott]] i [[Storbritannien]].<ref name = "gn6286636"/>   Det ligger i grevskapet <!--ADM2-->[[Cambridgeshire]] och riksdelen <!--ADM1-->[[England]], i den sydöstra delen av landet, {{formatnum:90}} km norr om huvudstaden [[London]]. Kimbolton var bostad åt earlarna och hertigarna av Manchester mellan 1615 och 1950, och blev sedan lokal åt [[Kimbolton School]]. Slottet är mest känt för att [[Katarina av Aragonien]] satt fängslad där 1534-1536.

==Historik==
Det första Kimbolton uppfördes av Geoffrey Fitz Peter, 1st Earl of Essex, under 1100-talet.<ref name=bho>{{webbref|titel='Parishes: Kimbolton', in A History of the County of Huntingdon: Volume 3, ed. William Page, Granville Proby and S Inskip Ladds|utgivningsort=London|år=1936|sidor=75–86|utgivare=British History Online |url=http://www.british-history.ac.uk/vch/hunts/vol3/pp75-86 |hämtdatum= 14 December 2019}}</ref>

Slottet köptes av diplomaten och hovfunktionären Sir Richard Wingfield år 1522.<ref name=bho/> Mellan april 1534 och januari 1536 hölls [[Katarina av Aragonien]] i husarrest på Kimbolton. Kärrklimatet i trakten skadade hennes hälsa, och hon avled på slottet 7 januari 1536.

Slottet köptes 1615 av [[Henry Montagu, 1:e earl av Manchester]], och fungerade sedan som bostad åt earlarna och hertigarna av Manchester. [[Charles Montagu, 1:e hertig av Manchester]] byggde om Kimbolton till det nuvarande slottet genom omfattande ombyggnationer mellan 1690 och 1720.<ref name=bho/>

Byggnaden såldes och blev 1950 lokal åt [[Kimbolton School]].

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn6286636">[{{Geonameslänk|gnid=6286636|name=kimbolton}} Kimbolton] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2010-05-24; databasdump nerladdad 2016-05-06</ref>

</references>

== Externa länkar==
*{{commonscat|Kimbolton Castle|Kimbolton}}

[[Kategori:Slott i England]]

Land: Storbritannien

Riksdel: England

Grevskap: Cambridgeshire

Tidszon: UTC (UTC+0)

- sommartid: BST (UTC+1)


text:
# Alex Florea
Alexandru Ionuț "Alex" Florea, född 15 september 1991 i Constanța, är en rumänsk sångare. Han representerade tillsammans med Ilinca Băcilă Rumänien i den andra semifinalen av Eurovision Song Contest 2017 med låten "Yodel It!".

title: Alex Florea

wikitext:
{{Infobox musiker
| färg                = sångare
| namn                = Alex Florea
| bild                =Alex Florea Kyiv 2017.jpg
| bildstorlek         =<!-- låt mallen bestämma bildstorlek -->
| bildtext            =Florea maj 2017.
| födelsenamn         =  Alexandru Ionuț Florea
| pseudonym(er)       =
| född                = {{ålder|1991|09|15}}
| födelseplats        = {{flagicon|Rumänien}} [[Constanța]], [[Rumänien]]
| död                 =
| dödsplats           =
| bakgrund            = {{flaggbild2|Rumänien}}
| känd för            =
| genre               = [[Pop]]
| roll                = [[Sångare]]
| instrument          = Sång
| aktiva_år_plural    =
| aktiva_år           = [[Musikåret 2015|2015]]–
| skivbolag           =
| artistsamarbeten    =
| relaterade_band     =
| webbplats           =
| medlemmar           =
| senaste_medlemmar   =
| tidigare_medlemmar  =
| logotypbild         =
| logotypbildstorlek  =
| längd               =
}}
'''Alexandru Ionuț "Alex" Florea'''<ref>{{Webbref |url=http://vocearomaniei.protv.ro/video/vocea-romaniei-sezonul-5-alexandru-ionut-florea-bed-of-roses.html |titel=Arkiverade kopian |hämtdatum=2017-04-13 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20170518233619/http://vocearomaniei.protv.ro/video/vocea-romaniei-sezonul-5-alexandru-ionut-florea-bed-of-roses.html# |arkivdatum=2017-05-18 }}</ref>, född [[15 september]] [[1991]] i [[Constanța]], är en [[Rumänien|rumänsk]] [[sångare]].<ref name="Alex">{{Webbref|url=https://eurovision.tv/participant/ilinca-ft-alex-florea/info|titel=About Ilinca ft. Alex Florea|hämtdatum=2017-04-13|arkivurl=https://web.archive.org/web/20170513230130/https://eurovision.tv/participant/ilinca-ft-alex-florea/info|arkivdatum=2017-05-13}}</ref> Han representerade tillsammans med [[Ilinca Băcilă]] [[Rumänien]] i den andra semifinalen av [[Eurovision Song Contest 2017]] med låten "[[Yodel It!]]".<ref name="Alex"></ref>

== Referenser ==
<references/>

{{auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Florea, Alex}}
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Födda 1991]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Rumänska sångare]]
[[Kategori:Personer från Constanța]]
[[Kategori:Deltagare i Eurovision Song Contest 2017]]
[[Kategori:Artister som representerat Rumänien i Eurovision Song Contest]]

Födelsenamn: Alexandru Ionuț Florea

Född: 15 september 1991

Födelseort: Constanța, Rumänien

Bakgrund: Rumänien

Genre: Pop

Roll: Sångare

Instrument: Sång


text:
# Calliandra gilbertii
Calliandra gilbertii är en ärtväxtart som beskrevs av Mats Thulin och Asfaw. Calliandra gilbertii ingår i släktet Calliandra och familjen ärtväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Calliandra gilbertii

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|ärtväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Calliandra gilbertii''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Ärtordningen]]
| ordo = Fabales
| familia_sv = [[Ärtväxter]]
| familia = Fabaceae
| genus_sv =
| genus = [[Calliandra]]
| species_sv =
| species = '''Calliandra gilbertii'''
| taxon = Calliandra gilbertii
| taxon_authority = [[Mats Thulin|Thulin]] & Asfaw
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Dichrostachys sp.b'' <small>[[John Patrick Micklethwait Brenan|Brenan]]</small>
}}

'''''Calliandra gilbertii'''''<ref name = "COL"/> är en [[ärtväxter|ärtväxt]]art som beskrevs av [[Mats Thulin]] och Asfaw. ''Calliandra gilbertii'' ingår i [[släkte]]t ''[[Calliandra]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[ärtväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/11468163|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name="source">[http://www.ildis.org ILDIS World Database of Legumes] {{Wayback|url=http://www.ildis.org/ |date=20140517100307 }}</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om ärtväxter}}

[[Kategori:Ärtväxter]]
[[Kategori:Calliandra|gilbertii]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Ärtordningen · Fabales

Familj: Ärtväxter · Fabaceae

Släkte: Calliandra

Art: Calliandra gilbertii

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Calliandra gilbertii

Auktor: Thulin & Asfaw

title: Synonymer

Synonymer: Dichrostachys sp.b Brenan


text:
# Myriocarpa stipitata
Myriocarpa stipitata är en nässelväxtart som beskrevs av George Bentham. Myriocarpa stipitata ingår i släktet Myriocarpa och familjen nässelväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Myriocarpa stipitata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|nässelväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Myriocarpa stipitata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Rosordningen]]
| ordo = Rosales
| familia_sv = [[Nässelväxter]]
| familia = Urticaceae
| genus_sv =
| genus = [[Myriocarpa]]
| species_sv =
| species = '''Myriocarpa stipitata'''
| taxon = Myriocarpa stipitata
| taxon_authority = [[George Bentham|Benth.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Myriocarpa polystachya'' [[Hugh Algernon Weddell|Wedd.]]
''Myriocarpa humilis'' [[Hugh Algernon Weddell|Wedd.]]
''Myriocarpa dombeyana'' [[Hugh Algernon Weddell|Wedd.]]
''Myriocarpa densiflora'' var.'' dombeyana'' ([[Hugh Algernon Weddell|Wedd.]]) [[Hugh Algernon Weddell|Wedd.]]
}}

'''''Myriocarpa stipitata'''''<ref name = "C132"/> är en [[nässelväxter|nässelväxt]]art som beskrevs av [[George Bentham]]. ''Myriocarpa stipitata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Myriocarpa]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nässelväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16806016|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Benth., 1844 ''In: Bot. Voy. Sulph. 168, t. 55''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-08-16 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Nässelväxter]]
[[Kategori:Myriocarpa|stipitata]]

title: Systematik

Ordning: Rosordningen · Rosales

Familj: Nässelväxter · Urticaceae

Släkte: Myriocarpa

Art: Myriocarpa stipitata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Myriocarpa stipitata

Auktor: Benth.

title: Synonymer

Synonymer: Myriocarpa polystachya Wedd. · Myriocarpa humilis Wedd. · Myriocarpa dombeyana Wedd. · Myriocarpa densiflora var. dombeyana (Wedd.) Wedd.


text:
# Knut Johan Montelius
Knut Johan Montelius, född 26 april 1852 i Stockholm, död 1923, var en svensk präst och psalmförfattare,. Från 1893 var han sekreterare i Evangeliska fosterlandsstiftelsen och redaktör för dess tidning Budbäraren 1900–1920.

## Psalmer
- Den stunden i Getsemane, översättning från engelska Finns på Wikisource.
- Herren av himlen är kommen till jorden, bearbetad 1906

title: Knut Johan Montelius

wikitext:
{{Infobox biografi WD}}
'''Knut Johan Montelius''', född 26 april 1852 i [[Stockholm]]<ref>{{runeberg.org|spg|10-1|0083.html Knut Johan Montelius}}</ref>, död 1923, var en [[Sverige|svensk]] [[präst]] och [[psalmförfattare]],. Från 1893 var han sekreterare i [[Evangeliska fosterlandsstiftelsen]] och redaktör för dess tidning ''[[Budbäraren (tidning)|Budbäraren]]'' 1900–1920.

==Psalmer==
*[[Den stunden i Getsemane]], översättning från engelska {{src}}
*[[Herren av himlen är kommen till jorden]], bearbetad 1906

==Bibliografi==
*''Passions-predikan för barn hållen i Eskilstuna kyrka den 8 April 1881 af K.J.M.'', Eskilstuna Enskilda Tidnings tryckeri (1881)
*''Människosonen-medlaren'' (1910)

== Källor ==
=== Noter ===
<references/>

{{psalmse}}

{{auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Montelius, Knut Johan}}
[[Kategori:Svenska psalmförfattare]]
[[Kategori:Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm]]
[[Kategori:Födda 1852]]
[[Kategori:Avlidna 1923]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Präster från Stockholm]]
[[Kategori:Släkten Montelius från Uppland|Knut Johan]]
[[Kategori:Präster i Svenska kyrkan]]

Född: 26 april 1852 · Stockholm

Begravd: Norra begravningsplatsen · kartor

Medborgare i: Sverige

Barn: Augustin Montelius (f. 1884) · Hjalmar Montelius (f. 1891)

Släktingar: Anna Montelius (syskon)


text:
# Habenaria pratensis
Habenaria pratensis är en orkidéart som först beskrevs av John Lindley, och fick sitt nu gällande namn av Heinrich Gustav Reichenbach. Habenaria pratensis ingår i släktet Habenaria och familjen orkidéer.

## Underarter
Arten delas in i följande underarter:
- H. p. parviflora
- H. p. pratensis

title: Habenaria pratensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|orkidé|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Habenaria pratensis''
| status =
| image = Habenaria pratensis.jpg
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Sparrisordningen]]
| ordo = Asparagales
| familia_sv = [[Orkidéer]]
| familia = Orchidaceae
| genus_sv =
| genus = [[Habenaria]]
| species_sv =
| species = '''Habenaria pratensis'''
| taxon = Habenaria pratensis
| taxon_authority = ([[John Lindley|Lindl.]]) [[Heinrich Gustav Reichenbach|Rchb.f.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Bonatea pratensis'' <small>[[John Lindley|Lindl.]]</small>
}}

'''''Habenaria pratensis'''''<ref name = "C132"/> är en [[orkidéer|orkidé]]art som först beskrevs av [[John Lindley]], och fick sitt nu gällande namn av [[Heinrich Gustav Reichenbach]]. ''Habenaria pratensis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Habenaria]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[orkidéer]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

== Underarter ==

Arten delas in i följande underarter:<ref name = "COL"/>

* ''H. p. parviflora''
* ''H. p. pratensis''

== Bildgalleri ==
<gallery>
File:Habenaria pratensis Rchb.f. (7856915132).jpg
File:Habenaria pratensis Rchb.f. (7856926244).jpg
File:Habenaria pratensis Rchb.f. (7856936424).jpg
</gallery>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9816463|titel= Species 2000 & ITIS [[Catalogue of Life]]: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Rchb.f., 1850 ''In: Linnaea 22: 813''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

== Externa länkar ==
*{{commonscat|Habenaria pratensis|''Habenaria pratensis''}}

[[Kategori:Orkidéer]]
[[Kategori:Habenaria|pratensis]]

title: Systematik

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Sparrisordningen · Asparagales

Familj: Orkidéer · Orchidaceae

Släkte: Habenaria

Art: Habenaria pratensis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Habenaria pratensis

Auktor: (Lindl.) Rchb.f.

title: Synonymer

Synonymer: Bonatea pratensis Lindl.


text:
# Byalagsrörelsen
Byalagsrörelsen var en svensk folkrörelse som uppkom i slutet av 1960-talet, som en motreaktion till modernismen och tidens stora stadssaneringsprojekt, såsom Norrmalmsregleringen i Stockholm.
Rörelsen samlade människor från olika politiskt håll, bland annat från 68-vänstern, fredsrörelsen, Gröna vågen, och den nyväckta miljörörelsen. Även författaren Vilhelm Moberg förespråkade byalag som ett slags grund för samhällsengagemang och social gemenskap, i sin bok "Min svenska historia" som utkom 1971. Rörelsen blev ett uttryck för framväxten av nya postmaterialistiska värderingar.
Byalagsrörelsen inspirerades av det historiska bondesamhällets byalag, men den nya rörelsens byalag var mer löst organiserade och dominerades av unga akademiker.
I vissa fall lyckades man påverka stora stadsbyggnadsbeslut. Till exempel räddades Övre Slottsgatan i Uppsala från rivning, och Norr Mälarstrandsleden i Stockholm stoppades – mycket tack vare byalagsrörelsen.[källa behövs]

title: Byalagsrörelsen

wikitext:
'''Byalagsrörelsen''' var en [[Sverige|svensk]] [[folkrörelse]] som uppkom i slutet av [[1960-talet]], som en motreaktion till [[modernism]]en och tidens stora [[stadssanering]]sprojekt, såsom [[Norrmalmsregleringen]] i [[Stockholm]].

Rörelsen samlade människor från olika politiskt håll, bland annat från [[68-vänstern]], [[fredsrörelsen]], [[Gröna vågen]], och den nyväckta [[miljörörelsen]]. Även författaren [[Vilhelm Moberg]] förespråkade [[byalag]] som ett slags grund för samhällsengagemang och social gemenskap, i sin bok "[[Min svenska historia]]" som utkom 1971. Rörelsen blev ett uttryck för framväxten av nya [[postmaterialism|postmaterialistiska]] värderingar.

Byalagsrörelsen inspirerades av det historiska [[bondesamhället]]s byalag, men den nya rörelsens byalag var mer löst organiserade och dominerades av unga [[akademiker]].

I vissa fall lyckades man påverka stora stadsbyggnadsbeslut. Till exempel räddades [[Övre Slottsgatan]] i [[Uppsala]] från rivning, och [[Norr Mälarstrandsleden]] i [[Stockholm]] stoppades – mycket tack vare byalagsrörelsen.{{Källa behövs|datum=2013-02-20}}

==Källor==
*''Den alternativa staden. Stockholms stadsomvandling och byalagsrörelsen'' (doktorsavhandling), Ulf Stahre, 1999, [[Stockholmia förlag]] (se [https://journals.lub.lu.se/rig/article/view/119 recension])

[[Kategori:Sverige under 1960-talet]]
[[Kategori:Sverige under 1970-talet]]
[[Kategori:Folkrörelser]]
[[Kategori:Samhällsplanering]]
[[Kategori:Byalagsrörelsen| ]]


text:
# Non Serviam (bok)
Non Serviam är en diktsamling av Gunnar Ekelöf, utgiven av Bonniers förlag 1945. Den innehåller bland annat tre av hans störst anlagda dikter: Samothrake, Gymnosofisten och Absentia animi.

I titeldikten, med sin betydelse "Jag vill inte tjäna", ger han uttryck för vantrivsel i det självgoda svenska välfärdssamhället och förespråkar istället en samhörighet med den utstötte outsiderns roll:
| ” | Jag är en främling i detta land men detta land är ingen främling i mig! Jag är inte hemma i detta land men detta land beter sig som hemma i mig! | „ |

I Till de folkhemske ironiserar han över folkhemmet och myntar begreppet "folkhemsk". Mer abstrakt är den långa, meditativa dikten Absentia animi där han bortom motsatser söker sig fram till "någonting annat".

## Mottagande
Non serviam utkom i november 1945 och fick ett blandat mottagande. Äldre och mer traditionellt inriktade kritiker som Staffan Björck, Ivar Harrie och Sten Selander var negativa medan några av de ledande yngre kritikerna hade en annan inställning. Björck fann Ekelöfs uttryckssätt "tröttande" och tog avstånd från hans "högmodiga" attityd. Harrie ansåg att Ekelöf på nytt närmade sig surrealismen och den hemlighetsfulla musik där "ordens betydelsefunktion blir upphävd". Selander tyckte att författaren tog sig själv på alltför högtidligt allvar och talade om Ekelöfs "högdragna förakt för den breda publiken". Klart mer positiva var Birger Baeckström och Johannes Edfelt som med stor beundran skrev om dikter som Den gamle superkagören och Absentia animi. Mest uppskattande var Erik Lindegren och Karl Vennberg. Den förre talade om Ekelöfs lyriskt nyskapande musikalitet, som frigjorts från all ytlig versmekanik och därför kunde återge "den friborna (eller romantiska) känslans alla dynamiska skiftningar med den yttersta trohet och frihet". Även Vennberg var entusiastisk och framhöll musikaliteten i Ekelöfs poesi, "den djupa och hemliga musik, som förlöser orden, spränger loss dem ur deras alltför snäva vardagsbegränsningar för att sedan infoga dem i ett nytt sammanhang, nya klanger, nya gestalter".

## Recension
- Erik Lindegren På väg mot instrumentallyriken (Aftontidningen 31/12 1945), omtryckt i Kritiskt 40-tal, Bonniers 1948 och Tangenter, Bonniers 1974.

title: Non Serviam (bok)

wikitext:
{{Bokfakta
|titel           = Non Serviam
|undertitel      =
|bild            = Non serviam.jpg
|bildbredd       =
|bildtext        =
|författare      = [[Gunnar Ekelöf]]
|otitel          =
|ospråk          = [[Svenska]]
|översättare     =
|illustratör     =
|omslagsbild     =
|land            = {{Flaggbild2|Sverige}}
|ämne            =
|genre           =
|förlag          = [[Albert Bonniers Förlag|Albert Bonniers]]
|år              = [[Litteraturåret 1945|1945]]
|sv_år           =
|typ             = [[Diktsamling]]
|sidor           =
|vikt            =
|mått            =
|isbni           =
|isbnl           =
|isbnmp3         =
|isbnp           =
|isbne           =
|huvudpersoner =
|utmärkelser     =
|kuriosa         =
|seriens_namn    =
|del_av_serien   =
|föregås_av      =
|efterföljs_av   =
}}
'''Non Serviam''' är en [[diktsamling]] av [[Gunnar Ekelöf]], utgiven av [[Bonniers förlag]] [[Litteraturåret 1945|1945]]. Den innehåller bland annat tre av hans störst anlagda dikter: ''Samothrake'', ''Gymnosofisten'' och ''[[Absentia animi]]''.

I titeldikten, med sin betydelse "''Jag vill inte tjäna''", ger han uttryck för vantrivsel i det självgoda svenska välfärdssamhället och förespråkar istället en samhörighet med den utstötte outsiderns roll: {{citat|''Jag är en främling i detta land
men detta land är ingen främling i mig!
Jag är inte hemma i detta land
men detta land beter sig som hemma i mig!''}}

I ''[[Till de folkhemske]]'' ironiserar han över [[folkhemmet]] och myntar begreppet "''folkhemsk''". Mer abstrakt är den långa, meditativa dikten ''Absentia animi'' där han bortom motsatser söker sig fram till "''någonting annat''".

==Mottagande==
''Non serviam'' utkom i november 1945 och fick ett blandat mottagande. Äldre och mer traditionellt inriktade kritiker som [[Staffan Björck]], [[Ivar Harrie]] och [[Sten Selander]] var negativa medan några av de ledande yngre kritikerna hade en annan inställning. Björck fann Ekelöfs uttryckssätt "tröttande" och tog avstånd från hans "högmodiga" attityd. Harrie ansåg att Ekelöf på nytt närmade sig surrealismen och den hemlighetsfulla musik där "ordens betydelsefunktion blir upphävd". Selander tyckte att författaren tog sig själv på alltför högtidligt allvar och talade om Ekelöfs "högdragna förakt för den breda publiken". Klart mer positiva var [[Birger Baeckström]] och [[Johannes Edfelt]] som med stor beundran skrev om dikter som ''Den gamle superkagören'' och ''[[Absentia animi]]''. Mest uppskattande var [[Erik Lindegren]] och [[Karl Vennberg]]. Den förre talade om Ekelöfs lyriskt nyskapande musikalitet, som frigjorts från all ytlig versmekanik och därför kunde återge "den friborna (eller romantiska) känslans alla dynamiska skiftningar med den yttersta trohet och frihet". Även Vennberg var entusiastisk och framhöll musikaliteten i Ekelöfs poesi, "den djupa och hemliga musik, som förlöser orden, spränger loss dem ur deras alltför snäva vardagsbegränsningar för att sedan infoga dem i ett nytt sammanhang, nya klanger, nya gestalter".<ref>{{Bokref |titel=Gunnar Ekelöf. En biografi |efternamn=Sommar |förnamn=Carl Olov |författarlänk= Carl Olov Sommar |medförfattare= |år=1989 |utgivare=Bonniers |utgivningsort= |isbn= |sid=302-303}}</ref>

==Recension==
*[[Erik Lindegren]] ''På väg mot instrumentallyriken'' ([[Aftontidningen]] 31/12 1945), omtryckt i ''[[Kritiskt 40-tal]]'', Bonniers 1948 och ''Tangenter'', Bonniers 1974.

==Se även==
*[[Non Serviam (skulptur)]]

==Källor==
<references/>

==Externa länkar==
*[http://www.gunnarekelof.se/index.php?id=32 "ur Non Serviam (1945)".] Gunnarekelof.se. Läst 2012-03-06.
*[http://libris.kb.se/bib/444117 Libris]

{{Gunnar Ekelöf}}

[[Kategori:Skönlitteratur 1945]]
[[Kategori:Diktsamlingar av Gunnar Ekelöf]]

Författare: Gunnar Ekelöf

Originalspråk: Svenska

Land: Sverige

Förlag för förstautgåvan: Albert Bonniers


text:
# Grimmia macroperichaetialis
Grimmia macroperichaetialis är en bladmossart som beskrevs av Greven 1998. Grimmia macroperichaetialis ingår i släktet grimmior, och familjen Grimmiaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Grimmia macroperichaetialis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|bladmoss|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Grimmia macroperichaetialis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Bladmossor]]
| divisio = Bryophyta
| classis_sv = [[Egentliga bladmossor]]
| classis = Bryopsida
| ordo_sv =
| ordo = [[Grimmiales]]
| familia_sv =
| familia = [[Grimmiaceae]]
| genus_sv = [[Grimmior]]
| genus = Grimmia
| species_sv =
| species = '''Grimmia macroperichaetialis'''
| taxon = Grimmia macroperichaetialis
| taxon_authority = Greven, 1998
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Grimmia macroperichaetialis'''''<ref name = "C132"/><ref name = "C133"/><ref name = "C134"/> är en [[bladmossor|bladmoss]]art som beskrevs av Greven 1998. ''Grimmia macroperichaetialis'' ingår i [[släkte]]t [[Grimmia|grimmior]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[Grimmiaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/1196624|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Brotherus, 1895 ''Bih. Kongl. Svenska Vetensk.-Akad. Handl.''</ref>
<ref name = "C133">Brotherus, 1900 ''Bih. Kongl. Svenska Vetensk.-Akad. Handl.''</ref>
<ref name = "C134">Greven, 1998 ''Bryologist''</ref>
<ref name = "source">[http://www.mobot.org/mobot/tropicos/most/checklist.shtml MOST: Moss TROPICOS Database]</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om grimmior}}

[[Kategori:Grimmior]]
[[Kategori:Grimmia|macroperichaetialis]]

title: Systematik

Division: Bladmossor · Bryophyta

Klass: Egentliga bladmossor · Bryopsida

Ordning: Grimmiales

Familj: Grimmiaceae

Släkte: Grimmior · Grimmia

Art: Grimmia macroperichaetialis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Grimmia macroperichaetialis

Auktor: Greven, 1998


text:
# Luftburen
Luftburen är en svensk långfilm från 1973 i regi av Bengt Forslund. Den är baserad på romanerna Vattenslottet (1968) och Luftburen (1969) av Per Wästberg. Filmen var barntillåten och hade urpremiär den 29 januari på biograf Spegeln i Stockholm.

## Rollista
- Olof Lundström - Jan Backman (JB), flygledare
- Margaretha Byström - Gertrud, doktorand, hans halvsyster
- Solveig Ternström	- Jenny Jeger, tjänsteman vid naturvårdsverket
- Jonny Quants - Sten Tidström
- Fillie Lyckow - Marianne, hans hustru
- Gunnar Ossiander - Stoll
- Ulla Andersson - hans hustru
- Tommy Johnson - John
- Sigrid Ekström - Jennys mor
- Birgitta Wanatowski - tonåring
- Mats Robbert - tonåring
- Erkki Eggel - arbetskamrat till Jan
- Bo Halldoff - arbetskamrat till Jan
- Suzanne Forslund - fransktalande matgäst på Lidingöbro
- Börje Larsson - fransktalande matgäst på Lidingöbro
- Lars-Olof Löthwall - gäst på festen i Vattenslottet
- Berit Sande - gäst på festen i Vattenslottet
- Madeleine Eggel - gäst på festen i Vattenslottet

### Fotnoter
1. ↑  ”Luftburen”. Svensk Filmdatabas. http://www.sfi.se/sv/svensk-filmdatabas/Item/?itemid=4903&type=MOVIE&iv=Basic&ref=/templates/SwedishFilmSearchResult.aspx?id%3d1225%26epslanguage%3dsv%26searchword%3dluftburen%26type%3dMovieTitle%26match%3dBegin%26page%3d1%26prom%3dFalse. Läst 6 augusti 2012.

title: Luftburen

wikitext:
{{Filmfakta
| bild             =
| filmtitel        = ''Luftburen''
| originaltitel    =
| genre            =
| regi             = [[Bengt Forslund]]
| producent        =
| originalverk     = Romanerna ''Luftburen'' och ''Vattenslottet'' av [[Per Wästberg]]
| manus            = [[Bengt Forslund]], [[Margareta Ekström]],<br> [[Per Wästberg]]
| skådespelare     =
| musik            =
| fotograf         = [[Lasse Björn]]
| klippning        = [[Lars Hagström (filmklippare)|Lars Hagström]]
| scenograf        =
| kostym           =
| ljud             = [[Sten Norlén]]
| produktionsbolag = [[SF-Produktion AB]]
| distributör      = [[AB Svensk Filmindustri]], [[Stiftelsen Svenska Filminstitutet]]
| år               = [[Filmåret 1973|1973]]
| speltid          = 111 minuter
| land             = [[Sverige]]
| språk            = [[Svenska]]
| premiär          =
| budget           =
| intäkter         = 305 411 svenska kronor
| föregångare      =
| uppföljare       =
| nyinspelning_av  =
| nyinspelningar   =
| imdb             = 0070344
| sfdb             = 4903
}}

'''''Luftburen''''' är en svensk [[långfilm]] från [[Filmåret 1973|1973]] i regi av [[Bengt Forslund]]. Den är baserad på romanerna ''Vattenslottet'' ([[Litteraturåret 1968|1968]]) och ''Luftburen'' ([[Filmåret 1969|1969]]) av [[Per Wästberg]]. Filmen var barntillåten och hade urpremiär den [[29 januari]] på biograf [[Spegeln, Stockholm|Spegeln]] i [[Stockholm]].<ref>{{webbref |url=http://www.sfi.se/sv/svensk-filmdatabas/Item/?itemid=4903&type=MOVIE&iv=Basic&ref=/templates/SwedishFilmSearchResult.aspx?id%3d1225%26epslanguage%3dsv%26searchword%3dluftburen%26type%3dMovieTitle%26match%3dBegin%26page%3d1%26prom%3dFalse |titel=Luftburen |hämtdatum=6 augusti 2012 |efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare=Svensk Filmdatabas }}</ref>

== Rollista ==
* [[Olof Lundström Orloff|Olof Lundström]] - Jan Backman (JB), flygledare
* [[Margaretha Byström]] - Gertrud, doktorand, hans halvsyster
* [[Solveig Ternström]]	- Jenny Jeger, tjänsteman vid naturvårdsverket
* [[Jonny Quants]] - Sten Tidström
* [[Fillie Lyckow]] - Marianne, hans hustru
* [[Gunnar Ossiander]] - Stoll
* [[Ulla Andersson (skådespelare)|Ulla Andersson]] - hans hustru
* [[Tommy Johnson]] - John
* [[Sigrid Ekström]] - Jennys mor
* [[Birgitta Wanatowski]] - tonåring
* [[Mats Robbert]] - tonåring
* [[Erkki Eggel]] - arbetskamrat till Jan
* [[Bo Halldoff]] - arbetskamrat till Jan
* [[Suzanne Dansereau|Suzanne Forslund]] - fransktalande matgäst på Lidingöbro
* [[Börje Larsson]] - fransktalande matgäst på Lidingöbro
* [[Lars-Olof Löthwall]] - gäst på festen i Vattenslottet
* [[Berit Sande]] - gäst på festen i Vattenslottet
* [[Madeleine Eggel]] - gäst på festen i Vattenslottet

== Källor ==
=== Fotnoter ===
<references/>

[[Kategori:Svenska filmer 1973]]
[[Kategori:Svenska dramafilmer]]
[[Kategori:Svenska romantikfilmer]]
[[Kategori:Svenska filmer baserade på romaner]]
[[Kategori:Svenska 1970-talsfilmer]]

Regissör: Bengt Forslund

Manus: Bengt Forslund, Margareta Ekström, · Per Wästberg

Baserad på: Romanerna Luftburen och Vattenslottet av Per Wästberg

Fotograf: Lasse Björn

Klippning: Lars Hagström

Produktionsbolag: SF-Produktion AB

Distribution: AB Svensk Filmindustri, Stiftelsen Svenska Filminstitutet

Speltid: 111 minuter

Språk: Svenska

Intäkter: 305 411 svenska kronor


text:
# Nuottakotasaari (ö i Norra Savolax, Inre Savolax)
Nuottakotasaari är en ö i Finland. Den ligger i sjön Tallusjärvi och i kommunen Tervo i den ekonomiska regionen  Inre Savolax ekonomiska region  och landskapet Norra Savolax, i den centrala delen av landet, 300 km norr om huvudstaden Helsingfors. Öns area är 1,2 hektar och dess största längd är 130 meter i nord-sydlig riktning.

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Finland|datum=2016-05}}
{{för|Nuottakotasaari}}
{{geobox
| Island
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                    = Nuottakotasaari
| native_name             =
| other_name              =
| category                = Ö
| etymology               =
| nickname                =
<!-- *** Bild *** -->
| image                   =
| image_caption           =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                 = Finland
| country_flag            = true
| state                   = [[Norra Savolax]]
| state_type              = Landskap
| region                  = [[Inre Savolax ekonomiska region]]
| region_type             = [[Ekonomisk region (Finland)|Ekonomisk region]]
| district                =
| district_type           =
| municipality            = [[Tervo]]
| municipality_type       =
<!-- *** Tillhörighet, föremål inom området mm *** -->
| parent                  =
| lake                    = [[Tallusjärvi]]
| lake_type               = Sjö
| border                  =
| part                    =
| city                    =
| capital                 =
| landmark                =
| river                   =
<!-- *** Läge *** -->
| location                =
| lat_d                   = 63.00447
| lat_m                   =
| lat_s                   =
| lat_NS                  =
| long_d                  = 26.99566
| long_m                  =
| long_s                  =
| long_EW                 =
| highest                 =
| highest_location        =
| highest_region          =
| highest_country         =
| highest_elevation       =
| highest_lat_d           =
| highest_lat_m           =
| highest_lat_s           =
| highest_lat_NS          =
| highest_long_d          =
| highest_long_m          =
| highest_long_s          =
| highest_long_EW         =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                  = 0.13
| length_orientation      = nord-sydlig
| width                   =
| width_orientation       =
| height                  =
| area                    = 0.01
<!-- *** Befolkning *** -->
| population              =
| population_date         =
| population_note         =
| population_density      =
| population_density_note =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public                  =
| access                  =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| timezone_DST            = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
| utc_offset_DST          = +3
| postal_code             =
| area_code               =
| code                    =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                    =
| free_type               =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                     = {{Kartposition Finland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption             = Läge i Finland
| map_locator             = Finland
| map_locator_x           =
| map_locator_y           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes               =
| elevation               =
| timezone_label          = Europe/Helsinki
| geonames                = 10088969
}}

'''Nuottakotasaari'''<ref name="LMVnamn"/> är <!--T.ISL-->en [[ö (landområde)|ö]] i [[Finland]].<ref name = "gn10088969"/> Den ligger i sjön [[Tallusjärvi]]<ref name="jarvi10"/> och i kommunen [[Tervo]]<ref name="lmvkommun"/> i den [[Ekonomisk region (Finland)|ekonomiska regionen]] <!--ADM2--> [[Inre Savolax ekonomiska region]]  och landskapet <!--ADM1-->[[Norra Savolax]], i den centrala delen av landet, {{formatnum:300}} km norr om huvudstaden [[Helsingfors]]. Öns area är {{formatnum:1.2}} [[hektar]] och dess största längd är 130 meter i nord-sydlig riktning.<ref name="jarvi10"/>

== Källor ==
<references>
<ref name="LMVnamn">Lantmäteriverket: ''Kartnamnen 1:25 000'', fil hämtad från [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data] 2017-03-17</ref>
<ref name="lmvkommun">Baserat på polygon från [[Lantmäteriverket]]s [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data]</ref>
<ref name="jarvi10">Baserat på sjöpolygon från [http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Paikkatietoaineistot Finlands miljöcentral, SYKE]: shape-fil: Ranta10 - Järvet (2016-11-29)</ref>
<ref name = "gn10088969">[{{Geonameslänk|gnid=10088969|name=nuottakotasaari}} Nuottakotasaari] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2015-02-13; databasdump nerladdad 2016-04-24</ref>
</references>

[[Kategori:Öar i Tervo]]
[[Kategori:Öar i insjöar i Finland]]

Land: Finland

Landskap: Norra Savolax

Ekonomisk region: Inre Savolax ekonomiska region

Kommun: Tervo

Sjö: Tallusjärvi

Längd: 0,13 km (nord-sydlig)

Tidszon: EET (UTC+2)

- sommartid: EEST (UTC+3)


text:
# Peniophora spathulata
Peniophora spathulata är en svampart som beskrevs av Sang H. Lin & Z.C. Chen 1990. Peniophora spathulata ingår i släktet Peniophora och familjen Peniophoraceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Peniophora spathulata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Peniophora spathulata
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Basidiomycota
| divisio_sv = [[Basidiesvampar]]
| classis = [[Agaricomycetes]]
| classis_sv =
| ordo = [[Russulales]]
| ordo_sv =
| familia = [[Peniophoraceae]]
| familia_sv =
| genus = [[Peniophora]]
| genus_sv =
| species = '''Peniophora spathulata'''
| species_sv =
| taxon = Peniophora spathulata
| taxon_authority = Sang H. Lin & Z.C. Chen 1990
}}

'''''Peniophora spathulata''''' är en [[svampar]]t<ref>Lin, S.-h.; Chen, Z.-c. (1990) The Corticiaceae and the resupinate Hydnaceae of Taiwan, In: Taiwania 35(2):69–111</ref> som beskrevs av Sang H. Lin & Z.C. Chen 1990. ''Peniophora spathulata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Peniophora]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Peniophoraceae]].<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/peniophora+spathulata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref><ref>''Species Fungorum''. Kirk P.M., 2010-11-23</ref>   Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name="COL"/>

==Källor==
<references/>

[[Kategori:Basidiesvampar]]
[[Kategori:Peniophora|spathulata]]

title: Systematik

Rike: Svampar · Fungi

Division: Basidiesvampar · Basidiomycota

Klass: Agaricomycetes

Ordning: Russulales

Familj: Peniophoraceae

Släkte: Peniophora

Art: Peniophora spathulata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Peniophora spathulata

Auktor: Sang H. Lin & Z.C. Chen 1990


text:
# Kainit (mineral)
Kainit, KMg(SO4)Cl•3H2O, är ett i vatten lättlösligt evaporitmineral bestående av kalium, magnesium, sulfat och klorid samt kristallvatten.

## Egenskaper
Kainit är vattenlösligt men vid återkristallisering faller ett kaliummagnesiumsulfat K2Mg(SO4)2•6H2O ut, det vill säga kloridjonerna följer inte med. Kainit har salt och bitter smak. Mineralet är inte hygroskopiskt. I ren form är kainit vattenklar men kan innehålla främmande ämnen eller inneslutningar som ger mineralet färg eller minskar transparensen.

## Historia och etymologi
Kainit upptäcktes 1864 av W. Schöne och beskrevs året efter av Carl Friedrich Jacob Zincken, som namngav mineralet efter det grekiska ordet καινος (kainos) ny, (hittills) obekant eftersom det var den första föreningen som hittats med både sulfat och klorid i den kemiska formeln.

## Kemi
Kainit innehåller ofta natrium som ersatt en del av kaliumet. Genom talrika analyser fastställde Robert Kühn och Karl-Heinrich Ritter att kainit innehåller endast 2,75 mol kristallvatten och utgick från att i tidigare analyser hade små inneslutningar av moderlut (Bergfeuchte) räknats in som kristallvatten.

## Förekomst
Kainit förekommer till största delen som korniga massor men ibland som tavelformiga eller nästan isometriska kristaller.
Förekomster av kainit har påträffats i saltgruvor i Stassfurt i Saxen Anhalt, Tyskland, där det ingår i saltavlagringar som vita till gulaktiga, korniga lager. Utöver Tyskland förekommer kainit i Island,Polen, Ryssland, Österrike, Afghanistan, Iran, Kazakstan, Kina, Pakistan, Tunisien, Kanada och USA.

## Användning
Kainit används som råvara för framställning av kalium- och magnesiumföreningar. Det var tidigare  ett viktigt kaligödselmedel. Det har även använts som vägsalt.

title: Kainit (mineral)

wikitext:
{{Infobox mineral
|bild= Kainite - Grube Brefeld, Tarthun, Staßfurt, Sachsen-Anhalt.jpg

|bildtext= Kainit
|kategori= Sulfatmineral
|grupp=
|danaklass= 31.07.01.01
|strunzklass= 7.DF.10
|formel= KMg(SO4)Cl•3H2O
|färg= Färglös, gul, brunaktig, grågrön, röd, violett, blå
|bildning=
|förekomstsätt=
|assoc= [[Sylvin]], [[halit]], [[karnallit]], [[kieserit]], [[polyhalit]], langbeinit, picromerit
|kristallsystem= Monoklina
|tvilling=
|spaltning= {001}, perfekt
|brott= Jämnt till splittrat
|hållbarhet= Spröd
|mohs= 2½–3
|glans= Glasglans
|polish=
|refraktion=
|ljusbrytning= nα = 1,494

nß = 1,505
 nγ =1,516
|dubbelbrytning= δ =0,022
|optisk karaktär= Tvåaxlig negativ
|dispersion= r>v Mycket svag
|pleokroism=
|transparens= Transparent
|fluorescens= I blå kristaller kan X vara violett, Y blå och Z gulaktig.
|streckfärg= Vit
|specifik vikt= 2,15
|densitet=
|smältpunkt=
|smältbarhet=
|radioaktivitet=
|diagnos=
|löslighet= Vattenlöslig
|typlokal= Leopoldshall vid [[Stassfurt]] i nuvarande Sachsen-Anhalt, Tyskland
|övrigt= Icke hygroskopiskt
|ref= <ref>kainit på mindat.org [https://www.mindat.org/min-2132.html]</ref> <ref>kainitdata enligt RRUFF Project handbook [http://rruff.info/doclib/hom/kainite.pdf]</ref>
}}

'''Kainit''', KMg(SO4)Cl•3H2O, är ett i vatten lättlösligt [[evaporit]]mineral bestående av [[kalium]], [[magnesium]], [[sulfat]] och [[klorid]] samt [[kristallvatten]].

== Egenskaper ==
Kainit är vattenlösligt men vid återkristallisering faller ett kaliummagnesiumsulfat K2Mg(SO4)2•6H2O ut, det vill säga kloridjonerna följer inte med. Kainit har salt och bitter smak. Mineralet är inte [[hygroskopi]]skt. I ren form är kainit vattenklar men kan innehålla främmande ämnen eller inneslutningar som ger mineralet färg eller minskar transparensen.

== Historia och etymologi ==
Kainit upptäcktes 1864 av W. Schöne och beskrevs året efter av Carl Friedrich Jacob Zincken, som namngav mineralet efter det grekiska ordet καινος (kainos) ny, (hittills) obekant eftersom det var den första föreningen som hittats med både sulfat och klorid i den kemiska formeln.

== Kemi ==
Kainit innehåller ofta natrium som ersatt en del av kaliumet. Genom talrika analyser fastställde Robert Kühn och Karl-Heinrich Ritter att kainit innehåller endast 2,75 mol kristallvatten och utgick från att i tidigare analyser hade små inneslutningar av moderlut (Bergfeuchte) räknats in som kristallvatten.

== Förekomst ==
[[Fil:Kainit 1.png|160px|vänster|tjockprismatisk kainitkristall]] [[Fil:Kainit 4.png|160px|vänster| kainitkristall i nästan isometrisk yttre form]] [[Fil:Kainit 5.png|160px|vänster|tavelformad {100} kainitkristall med antydd spaltning {001}]] Kainit förekommer till största delen som korniga massor men ibland som tavelformiga eller nästan [[isometrisk projektion|isometriska]] kristaller.

Förekomster av kainit har påträffats i saltgruvor i [[Stassfurt]] i Saxen Anhalt, [[Tyskland]], där det ingår i saltavlagringar som vita till gulaktiga, korniga lager. Utöver Tyskland förekommer kainit i Island,Polen, Ryssland, Österrike, Afghanistan, Iran, Kazakstan, Kina, Pakistan, Tunisien, Kanada och USA.<ref>[https://www.mindat.org/show.php?id=2132&ld=2#themap] mindat.org, globala förekomster av kainit</ref>

== Användning ==
Kainit används som råvara för framställning av kalium- och magnesiumföreningar. Det var tidigare<ref>H.J.Rösler 1984, Lehrbuch der Mineralogie 3. Auflage, avsnitt 13.5 sida 671</ref>  ett viktigt [[kalium|kali]]gödselmedel. Det har även använts som [[vägsalt]].

== Källor ==
{{enwp|url= https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Kainite&oldid=540149225|artikel=Kainite|datum=2013-02-24 }}
{{dewp|url= https://de.wikipedia.org/wiki/Kainit }}
*[[Bra Böckers lexikon]], 1976

=== Noter ===
<references/>

== Externa länkar ==
*https://www.google.com/search?q=kainit&newwindow=1&rlz=1C2AVSA_enSE444SE456&tbm=isch&tbo=u&source=univ&sa=X&ei=F-CQUtiUIYjk4QTK6ICQBA&ved=0CJgBELAE&biw=736&bih=562
*https://web.archive.org/web/20131203032253/http://www.klf.nu/attachments/68/756.pdf

{{STANDARDSORTERING:Kainit (mineral)}}

[[Kategori:Mineral]]

Kategori: Sulfatmineral

Associerade mineral: Sylvin, halit, karnallit, kieserit, polyhalit, langbeinit, picromerit

Kristallstruktur: Monoklina

Spaltning: {001}, perfekt

Brott: Jämnt till splittrat

Hållbarhet: Spröd

Hårdhet (Mohs): 2½–3

Glans: Glasglans

Optisk karaktär: Tvåaxlig negativ

Dispersion: r>v Mycket svag

Transparens: Transparent

Streckfärg: Vit

Löslighet: Vattenlöslig

Typlokal: Leopoldshall vid Stassfurt i nuvarande Sachsen-Anhalt, Tyskland

Övrigt: Icke hygroskopiskt


text:
# Commelina quarrei
Commelina quarrei är en himmelsblomsväxtart som beskrevs av De Wild. Commelina quarrei ingår i släktet himmelsblommor, och familjen himmelsblomsväxter. Inga underarter finns listade.

title: Commelina quarrei

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|himmelsblomsväxt|datum=2014-06}}
{{Taxobox
| name = ''Commelina quarrei''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Himmelsblomsordningen]]
| ordo = Commelinales
| familia_sv = [[Himmelsblomsväxter]]
| familia = Commelinaceae
| genus_sv = [[Himmelsblommor]]
| genus = Commelina
| species_sv =
| species = '''Commelina quarrei'''
| taxon = Commelina quarrei
| taxon_authority = De Wild.
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Commelina quarrei'''''<ref name = "C132"/> är en [[himmelsblomsväxter|himmelsblomsväxt]]art som beskrevs av De Wild. ''Commelina quarrei'' ingår i [[släkte]]t [[Commelina|himmelsblommor]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[himmelsblomsväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9741604|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">De Wild., 1930 ''In: Contr. Fl. Katanga , Suppl.: 77''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Himmelsblommor]]
[[Kategori:Commelina|quarrei]]

title: Systematik

Ordning: Himmelsblomsordningen · Commelinales

Familj: Himmelsblomsväxter · Commelinaceae

Släkte: Himmelsblommor · Commelina

Art: Commelina quarrei

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Commelina quarrei

Auktor: De Wild.


text:
# Genetiskt modifierad organism
GMO (genetiskt modifierade organismer) är organismer där man på ett målmedvetet sätt förändrat arvsmassan så att de får de egenskaper man vill ha. Traditionell förädling går istället ut på att man letar efter organismer (exempelvis mutanter) som liknar de egenskaper man vill ha, och avlar på dem så att egenskapen förstärks över generationerna. Benämningen GMO är ett paraplybegrepp som innefattar genmodifierade insekter (GMI), genmodifierade växter (GMV), genmodifierade grödor (GMG), genmodifierade djur (GMD) och genmodifierade mikroorganismer (GMM).
Vad gäller växter kan man göra dem resistenta mot bekämpningsmedel och skadeinsekter.
Ordet genmanipulation förekom i svensk massmedia för första gången 1977, genförändring belagt sedan 1946. Yngre är genmodifiering, belagt först från 1996.

## Genetisk modifiering av djur
Transgena däggdjur kan framställas genom att en transgen injiceras i äggceller som sedan befruktas. Det tidiga embryot inplanteras sedan i ett surrogatdjur. Där fortplantar de sig sedan med varandra och bildar fler embryon. Då blir det en genetisk förändring i arvsmassan.
Transgena organismer har fått stor användning inom biomedicinsk forskning för att skapa modeller av mänskliga sjukdomar och för att förstå sambandet mellan gener och fysiologi. Även inom avelsindustrin förekommer transgena däggdjur (framför allt gris, får, get och ko) och fåglar (framför allt höns) men inga finns idag tillgängliga på marknaden. Det däggdjur som varit närmast att marknadsföras kommersiellt för humankonsumtion var en transgen gris som benämndes EnviroPig i Kanada. Den hade försetts med bakteriegener som kodade för fytas (ett enzym som frigör bundet fosfor) vilket gjorde att grisen kunde utvinna mer fosfor från sin föda och det blev därmed mindre fosfor i dess avföring (därav namnet "miljögris" eftersom den förväntades minska övergödningsproblem). På grund av bristande konsumentintresse och krånglig lagstiftning lade man under 2012 ner projektet, grisarna avlivades och deras DNA frystes ner ifall man skulle vilja framställa dem igen. De enda legalt kommersiella produkterna på marknaden för närvarande (september 2012) som härrör från transgena däggdjur är medicinerna ATryn (R) från get och Rhucin(R) från kanin.
Fiskar är särskilt lämpade för transgen manipulering då de ofta har extern befruktning och inkubering. Första generationen transgen fisk framställs oftast genom att injicera transgenkonstruktet (promotor och proteinkodande DNA) i ett obefruktat eller nyligen befruktat ägg. Om transgen tas upp och sedan förs över till könscellerna så kan ägg eller spermier komma att bära på transgenen och då kan vidare generationer framställas på samma sätt som omodifierade fiskar i en odling. Detta gör att efter första lyckade generationen kan transgen fisk framställas i stora mängder.
I dagsläget har runt 40-talet olika fiskarter modifierats med transgen teknik och med över 200 olika varianter av konstrukt och arter. Vanligaste arterna är zebrafisk och risfisk inom grundforskningen, medan bland den tillämpade forskningen är laxfiskar (framför allt Atlantlax och coholax), karp och tilapia de mest studerade. Även om många olika typer av transgena fiskar har framställts, till exempel för ökad köldtolerans, förbättrat näringsinnehåll, ökad storlek, ökad födokonvertering och ökad sjukdomsresistens, så är det klart vanligaste motivet att öka fiskens tillväxt för att kunna öka produktionen av kött. Detta har man också lyckats med, så att det nu finns lax som växer dubbelt så fort som normalt. I Nordamerika finns företaget Aquabounty som inväntar tillstånd från amerikanska Food and Drug Administration (FDA) för att börja saluföra sin Aquadvantagelax. FDA inväntar dock resultat från den forskning som skall bedöma de ekologiska riskerna som snabbväxande rymlingar antas utgöra. Den enda transgena fisk som idag (januari 2010) marknadsförs är zebrafisk som uppvisar olika typer av fluorescerande färger och saluförs som GloFish. I detta fall ansåg FDA att de modifierade fiskarna inte kan anses utgöra någon större ekologisk risk än de omodifierade zebrafiskar som tidigare finns utsläppta i naturen i USA.
Syftet med de flesta transgena fiskarna som inte är för grundforskning handlar om att öka lönsamheten för odlaren, antingen genom ökad produktion (till exempel genom snabbare tillväxt, minskad förlust från sjukdomar eller möjlighet att odla i kallare vatten eller nya miljöer), billigare produktion (till exempel genom att möjliggöra för rovfisk att tillgodogöra sig växtprotein istället för animaliskt protein), eller en förbättrad produkt (till exempel genom ökat näringsinnehåll). I vissa fall kan detta leda till andra effekter som kan anses mera generellt positiva, som om lax kan matas med växtmaterial istället för med vildfångad fisk som ansjovis och sill. En ökad födokonvertering skulle också kunna minska behovet av så kallad foderfisk och även utsläpp från odling eftersom mer av födan binds i odlingsfiskens kött. Utom i fallet med den ökade tillväxten så är de andra typerna av transgen fisk i tidiga utvecklingsstadier och man har i princip bara lyckats visa att det är möjligt att få en önskad biologisk effekt av den införda transgenen men det återstår ett stort arbete med att ta fram en linje med fisk som uppvisar effekter som är kommersiellt användbara och som på ett enkelt sätt kan föras vidare till nästa generation.
På stark frammarsch under senaste åren har varit användandet av transgena insekter. Framför allt har detta handlat om myggor som används i kampen mot sjukdomar. Miljontals transgena hanmyggor släpps ut i naturen (det har skett på försök i Malaysia, Bermuda och Brasilien) där man förväntar sig att de skall para sig med vilda honor. Problemet (för myggorna) är att transgenen blir aktiv hos avkomman och leder till dess död. Målet är alltså att slå ut populationen av mygg, men det som man verkligen vill åt är de sjukdomar som myggen bär på och kan sprida till människan, som dengue och malaria. Andra alternativ som också studeras är därför att låta myggans transgen producera gift som dödar den sjukdomsalstrande parasiten istället för att ta död på myggan eller dess avkomma. För närvarande (september 2012) pågår diskussioner om företaget (Oxitec) från England skall få släppa ut sina transgena myggor i Florida Keys i USA, för att få bort myggor som på senare år börjat sprida denguefeber.

## Utförande
Vid plasmidburen genöverföring utnyttjar man oftast tre olika bakterier, Rhizobium sb NGR234, Sinorhizobium meliloti samt Mezorhibium eftersom den traditionella tekniken med Agrobacterium tumefaciens är patentskyddad. Bakterien innehåller en DNA-plasmid som kan överföras till en växtcell.

### Traditionell teknik
Vid genetisk modifikation av det här slaget måste man först isolera den gen man vill överföra. För att göra det måste man förstöra de bakterier som innehåller genen, antingen mekaniskt eller kemiskt. Det vanligaste är en kemisk metod som innebär att man behandlar bakterierna med lysozym i kombination med EDTA. Lysozym är ett enzym som bryter ner cellväggen, medan EDTA tar bort de magnesiumjoner som behövs för att bevara cellmembranets struktur. EDTA hämmar även enzymer i cellen vilka annars kan bryta ner DNA:t.
Genom centrifugering tar man bort olösliga cellrester så att man får kvar endast en lösning av cellbeståndsdelar. Det DNA som framställs i denna lösning koncentreras vanligtvis genom utfällning med etanol. När DNA-molekylerna har renats så klipper man dem i mindre bitar med ett restriktionsenzym.
Att alla DNA-molekyler är negativt laddade innebär att de kan separeras med ett elektriskt fält. Gelelektrofores innebär att man preparerar en gel med DNA-fragment och låter dessa vandra mot en positiv pol. Genom att de är negativt laddade dras de mot den positiva polen, de minsta fragmenten går då fortare och genom detta så sorteras DNA-delarna i storleksordning och man kan följaktligen välja de DNA-delar man vill ha. När väl dessa delar har lokaliseras måste de "klistras ihop" med varandra i rätt ordning för att uppnå önskad effekt. Detta görs genom att man utnyttjar ett protein som heter ligas. Detta proteins uppgift är att sammanfoga DNA-sekvenser. När detta har skett så måste DNA:t reproduceras fort eftersom det snabbt dör.
Detta görs vanligen genom att man för in DNA-sekvenserna i en bakterie och låter bakterien kopiera DNA-molekylen. För att föra in DNA-molekylen i bakterien använder man sig av en plasmid. En plasmid är en stor ringformad molekyl som består av enbart DNA. Genteknikerna använder sig av dessa naturliga plasmider, tar bort de flesta av deras ursprungliga gener och planterat istället in de gener som de ämnar överföra till bakterierna. För att få maximal effekt av intaget av plasmider låter man bakterierna föröka sig i snabb takt, därefter kyler man snabbt ner dem och låter dem simma i kalciumkloridlösning. Efter detta så tillförs de önskade plasmiderna som man vill att bakterien ska ta upp. Efter ungefär 20 minuter i ett isbad så har en av tiotusen bakterier tagit upp en plasmid.
För att sedan hitta de gener som har tagit upp plasmiden används en metod som innebär att samtidigt som önskade egenskaper infogas i plasmiden lägger man in en gen som gör bakterien motståndskraftig mot antibiotikum. Alla bakterier, även de som inte har tagit upp plasmiden, hälls ut på en agarplatta. På agarplattan häller man även ut det antibiotikum som bakterierna gjordes resistenta mot. Detta innebär att endast de bakterier som har tagit upp plasmiderna kan föröka sig. Således dör de andra bakterierna och endast de som tagit upp de nya generna överlever.
För att sedan injektera dessa nya gener i en ti-plasmid, så byter man ut T-DNA:t i ti-plasmiden. Plasmiden förs sedan in i en bakterie, Agrobacterium tumefaciens som angriper plantan. Genom ti-plasmiderna skickas nytt T-DNA in i plantan.
Genmodifiering (GM), genetisk modifiering, en form av genteknik som omfattar ändring av arvsmassan i en organism. Ordet genmanipulation betyder samma sak men är värdeladdat eftersom leden "manipulation" antyder omoraliska syften.
Genmodifiering betyder förändring av generna. Man kan ändra på en organisms egenskaper antingen genom att sätta in gener eller genom att förhindra att gener kommer till uttryck. Båda metoderna kallas genmodifiering.
När man förändrar gener hos en organism ändrar man dess arvsanlag och i vissa fall dess egenskaper. Det är nämligen generna som indirekt bestämmer organismens biologiska egenskaper. Till exempel bestämmer en växts gener om den – i fall den får tillräckligt med sol, näring och så vidare – blir hög eller låg och om den bär många eller få frukter och blommor.
Genteknik kan göra det möjligt att plocka ut en önskad egenskap från en växt och överföra den till en annan växt. Man kan till exempel plocka ut den gen som bestämmer att en viss växtart har en hög halt av vitamin C och överföra den till en annan växtart och på så sätt förhöja mottagarväxtens halt av vitamin C.
Genteknik gör det också möjligt att överföra gener – och därmed egenskaper – mellan organismer som inte kan korsas på naturlig väg. Det gör så att man kan få en människa som är "perfekt".

## Åsikter om GMO
Kritiker anser att det finns risk för spridning till andra grödor, man anser att man inte vet till vilka växter spridningen kan ske. Kritikerna menar att konsekvensen av sådan spridning är svår att förutse, och de anser att det är ett stort hot mot biologisk mångfald. Förespråkarna anser att vinsten med att göra växter resistenta mot bekämpningsmedel och skadeinsekter är stor, och det har visat sig i stora delar av världen att det är viktigt för lönsam odling, speciellt i fattiga delar av världen. Däremot är omgivningen mindre tålig än de genmodifierade plantorna.

## GMO på världsmarknaden
2006 odlades genmodifierade grödor på 6,8 % av världens odlingsbara mark. Cirka 90-95 % av odlingen sker i USA, Argentina, Brasilien, Kanada, Kina och Indien. I Argentina står genmodifierade grödor för ca 50 % av den odlingsbara marken, i USA 30 %, Brasilien 19 % och Kanada 12 %.

title: Genetiskt modifierad organism

wikitext:
'''GMO''' ('''genetiskt modifierade organismer)''' är [[organism]]er där man på ett målmedvetet sätt förändrat [[arvsmassa]]n så att de får de egenskaper man vill ha. Traditionell förädling går istället ut på att man letar efter organismer (exempelvis [[mutant]]er) som liknar de egenskaper man vill ha, och avlar på dem så att egenskapen förstärks över generationerna. Benämningen GMO är ett paraplybegrepp som innefattar genmodifierade insekter (GMI), genmodifierade växter (GMV), [[genmodifierade grödor]] (GMG), genmodifierade djur (GMD) och genmodifierade mikroorganismer (GMM).

Vad gäller växter kan man göra dem resistenta mot bekämpningsmedel och skadeinsekter.

Ordet ''genmanipulation'' förekom i svensk massmedia för första gången 1977,<ref>{{bokref
|titel=Från Rondell till Gräddfil: nya ord i svenskan från 40-tal till 80-tal
|utgåva=2. uppl.
|år=1989
|utgivare=Esselte studium
|utgivningsort=Solna
|språk=swe
|isbn=91-24-35516-X
|libris=8348020, s. 99}}</ref> ''genförändring'' belagt sedan 1946.<ref name="so">{{bokref|url=https://svenska.se/so/?id=125579|titel=genförändring|utgivare=Svenska Akademien|verk=Svensk ordbok|år=2021|hämtdatum=29 maj 2025}}</ref> Yngre är ''genmodifiering'', belagt först från 1996.<ref name="so2">{{bokref|url=https://svenska.se/so/?id=125623|titel=genmodifiering|utgivare=Svenska Akademien|verk=Svensk ordbok|år=2021|hämtdatum=29 maj 2025}}</ref>

== Genetisk modifiering av djur ==
Transgena däggdjur kan framställas genom att en transgen injiceras i [[ägg]]celler som sedan befruktas. Det tidiga [[embryo]]t inplanteras sedan i ett surrogatdjur. Där fortplantar de sig sedan med varandra och bildar fler embryon. Då blir det en genetisk förändring i arvsmassan.

[[Transgena organismer]] har fått stor användning inom [[Medicin (vetenskap)|biomedicin]]sk forskning för att skapa modeller av mänskliga sjukdomar och för att förstå sambandet mellan gener och fysiologi. Även inom avelsindustrin förekommer transgena däggdjur (framför allt gris, får, get och ko) och fåglar (framför allt höns) men inga finns idag tillgängliga på marknaden. Det däggdjur som varit närmast att marknadsföras kommersiellt för humankonsumtion var en transgen gris som benämndes EnviroPig i Kanada. Den hade försetts med bakteriegener som kodade för fytas (ett enzym som frigör bundet fosfor) vilket gjorde att grisen kunde utvinna mer fosfor från sin föda och det blev därmed mindre fosfor i dess avföring (därav namnet "miljögris" eftersom den förväntades minska övergödningsproblem). På grund av bristande konsumentintresse och krånglig lagstiftning lade man under 2012 ner projektet, grisarna avlivades och deras DNA frystes ner ifall man skulle vilja framställa dem igen. De enda legalt kommersiella produkterna på marknaden för närvarande (september 2012) som härrör från transgena däggdjur är medicinerna ATryn (R) från get och Rhucin(R) från kanin.

Fiskar är särskilt lämpade för transgen manipulering då de ofta har extern befruktning och inkubering. Första generationen transgen fisk framställs oftast genom att injicera transgenkonstruktet (promotor och proteinkodande DNA) i ett obefruktat eller nyligen befruktat ägg. Om transgen tas upp och sedan förs över till könscellerna så kan ägg eller spermier komma att bära på transgenen och då kan vidare generationer framställas på samma sätt som omodifierade fiskar i en odling. Detta gör att efter första lyckade generationen kan transgen fisk framställas i stora mängder.

I dagsläget har runt 40-talet olika fiskarter modifierats med transgen teknik och med över 200 olika varianter av konstrukt och arter. Vanligaste arterna är [[zebrafisk]] och risfisk inom grundforskningen, medan bland den tillämpade forskningen är laxfiskar (framför allt Atlantlax och coholax), karp och tilapia de mest studerade. Även om många olika typer av transgena fiskar har framställts, till exempel för ökad köldtolerans, förbättrat näringsinnehåll, ökad storlek, ökad födokonvertering och ökad sjukdomsresistens, så är det klart vanligaste motivet att öka fiskens tillväxt för att kunna öka produktionen av kött. Detta har man också lyckats med, så att det nu finns lax som växer dubbelt så fort som normalt. I Nordamerika finns företaget Aquabounty som inväntar tillstånd från amerikanska [[Food and Drug Administration]] (FDA) för att börja saluföra sin Aquadvantagelax. FDA inväntar dock resultat från den forskning som skall bedöma de ekologiska riskerna som snabbväxande rymlingar antas utgöra. Den enda transgena fisk som idag (januari 2010) marknadsförs är zebrafisk som uppvisar olika typer av fluorescerande färger och saluförs som GloFish. I detta fall ansåg FDA att de modifierade fiskarna inte kan anses utgöra någon större ekologisk risk än de omodifierade zebrafiskar som tidigare finns utsläppta i naturen i USA.

Syftet med de flesta transgena fiskarna som inte är för grundforskning handlar om att öka lönsamheten för odlaren, antingen genom ökad produktion (till exempel genom snabbare tillväxt, minskad förlust från sjukdomar eller möjlighet att odla i kallare vatten eller nya miljöer), billigare produktion (till exempel genom att möjliggöra för rovfisk att tillgodogöra sig växtprotein istället för animaliskt protein), eller en förbättrad produkt (till exempel genom ökat näringsinnehåll). I vissa fall kan detta leda till andra effekter som kan anses mera generellt positiva, som om lax kan matas med växtmaterial istället för med vildfångad fisk som ansjovis och sill. En ökad födokonvertering skulle också kunna minska behovet av så kallad foderfisk och även utsläpp från odling eftersom mer av födan binds i odlingsfiskens kött. Utom i fallet med den ökade tillväxten så är de andra typerna av transgen fisk i tidiga utvecklingsstadier och man har i princip bara lyckats visa att det är möjligt att få en önskad biologisk effekt av den införda transgenen men det återstår ett stort arbete med att ta fram en linje med fisk som uppvisar effekter som är kommersiellt användbara och som på ett enkelt sätt kan föras vidare till nästa generation.

På stark frammarsch under senaste åren har varit användandet av transgena insekter. Framför allt har detta handlat om myggor som används i kampen mot sjukdomar. Miljontals transgena hanmyggor släpps ut i naturen (det har skett på försök i Malaysia, Bermuda och Brasilien) där man förväntar sig att de skall para sig med vilda honor. Problemet (för myggorna) är att transgenen blir aktiv hos avkomman och leder till dess död. Målet är alltså att slå ut populationen av mygg, men det som man verkligen vill åt är de sjukdomar som myggen bär på och kan sprida till människan, som dengue och malaria. Andra alternativ som också studeras är därför att låta myggans transgen producera gift som dödar den sjukdomsalstrande parasiten istället för att ta död på myggan eller dess avkomma. För närvarande (september 2012) pågår diskussioner om företaget (Oxitec) från England skall få släppa ut sina transgena myggor i Florida Keys i USA, för att få bort myggor som på senare år börjat sprida denguefeber.

== Utförande ==
Vid [[plasmid]]buren genöverföring utnyttjar man oftast tre olika bakterier, [[Rhizobium sb NGR234]], ''[[Sinorhizobium meliloti]]'' samt ''[[Mezorhibium]]'' eftersom den traditionella tekniken med ''[[Agrobacterium tumefaciens]]'' är patentskyddad. Bakterien innehåller en [[DNA]]-[[plasmid]] som kan överföras till en växtcell.

=== Traditionell teknik ===
Vid genetisk modifikation av det här slaget måste man först isolera den gen man vill överföra. För att göra det måste man förstöra de bakterier som innehåller genen, antingen mekaniskt eller kemiskt. Det vanligaste är en kemisk metod som innebär att man behandlar bakterierna med [[lysozym]] i kombination med [[EDTA]]. Lysozym är ett [[enzym]] som bryter ner [[cellvägg]]en, medan EDTA tar bort de [[magnesium]]joner som behövs för att bevara [[cellmembran]]ets struktur. EDTA hämmar även enzymer i cellen vilka annars kan bryta ner [[DNA]]:t.

Genom [[centrifug]]ering tar man bort olösliga cellrester så att man får kvar endast en lösning av cellbeståndsdelar. Det DNA som framställs i denna lösning koncentreras vanligtvis genom [[utfällning]] med [[etanol]]. När DNA-molekylerna har renats så klipper man dem i mindre bitar med ett [[restriktionsenzym]].

Att alla DNA-molekyler är negativt laddade innebär att de kan separeras med ett elektriskt fält. [[Gelelektrofores]] innebär att man preparerar en gel med DNA-fragment och låter dessa vandra mot en positiv pol. Genom att de är negativt laddade dras de mot den positiva polen, de minsta fragmenten går då fortare och genom detta så sorteras DNA-delarna i storleksordning och man kan följaktligen välja de DNA-delar man vill ha. När väl dessa delar har lokaliseras måste de "klistras ihop" med varandra i rätt ordning för att uppnå önskad effekt. Detta görs genom att man utnyttjar ett [[protein]] som heter [[ligas]]. Detta proteins uppgift är att sammanfoga DNA-sekvenser. När detta har skett så måste DNA:t reproduceras fort eftersom det snabbt dör.

Detta görs vanligen genom att man för in DNA-sekvenserna i en bakterie och låter bakterien kopiera DNA-molekylen. För att föra in DNA-molekylen i bakterien använder man sig av en plasmid. En plasmid är en stor ringformad molekyl som består av enbart DNA. Genteknikerna använder sig av dessa naturliga plasmider, tar bort de flesta av deras ursprungliga gener och planterat istället in de gener som de ämnar överföra till bakterierna. För att få maximal effekt av intaget av plasmider låter man bakterierna föröka sig i snabb takt, därefter kyler man snabbt ner dem och låter dem simma i [[kalciumklorid]]lösning. Efter detta så tillförs de önskade plasmiderna som man vill att bakterien ska ta upp. Efter ungefär 20 minuter i ett [[isbad]] så har en av tiotusen bakterier tagit upp en plasmid.

För att sedan hitta de gener som har tagit upp plasmiden används en metod som innebär att samtidigt som önskade egenskaper infogas i plasmiden lägger man in en gen som gör bakterien motståndskraftig mot [[antibiotikum]]. Alla bakterier, även de som inte har tagit upp plasmiden, hälls ut på en [[agar]]platta. På agarplattan häller man även ut det antibiotikum som bakterierna gjordes resistenta mot. Detta innebär att endast de bakterier som har tagit upp plasmiderna kan föröka sig. Således dör de andra bakterierna och endast de som tagit upp de nya generna överlever.

För att sedan injektera dessa nya gener i en [[ti-plasmid]], så byter man ut [[T-DNA]]:t i ti-plasmiden. Plasmiden förs sedan in i en bakterie, ''[[Agrobacterium tumefaciens]]'' som angriper plantan. Genom ti-plasmiderna skickas nytt T-DNA in i plantan.

'''Genmodifiering (GM)''', ''genetisk modifiering'', en form av [[genteknik]] som omfattar ändring av [[arvsmassa]]n i en [[organism]]. Ordet ''genmanipulation'' betyder samma sak men är värdeladdat eftersom leden "manipulation" antyder omoraliska syften.

Genmodifiering betyder förändring av generna. Man kan ändra på en organisms egenskaper antingen genom att sätta in gener eller genom att förhindra att gener kommer till uttryck. Båda metoderna kallas genmodifiering.

När man förändrar gener hos en organism ändrar man dess arvsanlag och i vissa fall dess egenskaper. Det är nämligen generna som indirekt bestämmer organismens biologiska egenskaper. Till exempel bestämmer en växts gener om den – i fall den får tillräckligt med sol, näring och så vidare – blir hög eller låg och om den bär många eller få frukter och blommor.

Genteknik kan göra det möjligt att plocka ut en önskad egenskap från en växt och överföra den till en annan växt. Man kan till exempel plocka ut den gen som bestämmer att en viss växtart har en hög halt av vitamin C och överföra den till en annan växtart och på så sätt förhöja mottagarväxtens halt av vitamin C.

Genteknik gör det också möjligt att överföra gener – och därmed egenskaper – mellan organismer som inte kan korsas på naturlig väg. Det gör så att man kan få en människa som är "perfekt".

== Åsikter om GMO ==
Kritiker anser att det finns risk för spridning till andra grödor, man anser att man inte vet till vilka växter spridningen kan ske. Kritikerna menar att konsekvensen av sådan spridning är svår att förutse, och de anser att det är ett stort hot mot biologisk mångfald. Förespråkarna anser att vinsten med att göra växter resistenta mot bekämpningsmedel och skadeinsekter är stor, och det har visat sig i stora delar av världen att det är viktigt för lönsam odling, speciellt i fattiga delar av världen.<ref>[https://web.archive.org/web/20110323153807/http://www.unt.se/debatt/bioteknik-hjalper-fattiga-bonder-1286043.aspx "Bioteknik hjälper fattiga bönder", om bioteknik i UNT om biståndsminister Gunilla Carlsson]. 23 mars 2011, Läst 27 april 2016</ref> Däremot är omgivningen mindre tålig än de genmodifierade plantorna.

== GMO på världsmarknaden ==
[[Fil:World map GMO production 2005.png|thumb|500px|{{legend|#ff9900| De fem största länderna som odlar mer än 95% av all världens GMO-grödor.}}
[[Image:Hachure orange.png|12px|legend pattern orange]]: Andra länder som odlar GMO.<br />

Orange prick:Experimentell verksamhet.]]

2006 odlades genmodifierade grödor på 6,8 % av världens odlingsbara mark. Cirka 90-95 % av odlingen sker i USA, Argentina, Brasilien, Kanada, Kina och Indien. I Argentina står genmodifierade grödor för ca 50 % av den odlingsbara marken, i USA 30 %, Brasilien 19 % och Kanada 12 %.<ref>{{Webbref |url=http://www2.jordbruksverket.se/webdav/files/SJV/trycksaker/Pdf_rapporter/ra07_18kort.pdf |titel=Jordbruksverket 2006. |hämtdatum=2014-08-09 |arkivdatum=2014-08-10 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20140810110250/http://www2.jordbruksverket.se/webdav/files/SJV/trycksaker/Pdf_rapporter/ra07_18kort.pdf }}</ref>

== Se även ==
* [[Genmodifierade livsmedel]]
* [[Genmodifierade grödor]]

== Källor ==
<references />

== Externa länkar ==
* [http://www.jordbruksverket.se/amnesomraden/odling/genteknikgmo.4.373db8e013d4008b3a18000378.html Jordbruksverket om GMO i jordbruket]
* [http://www.fobo.se/index.php/kunskapmeny/miljoekat/86-genteknik-pa-frammarsch Genteknik på frammarsch]
* [http://www.agrifood.se/publication.aspx?fKeyID=546 Rapport från SLI om odling av genetiskt modifierade grödor ]

[[Kategori:Genmodifiering| ]]
[[Kategori:Genetik]]
[[Kategori:Jordbruk]]
[[Kategori:Genetiska analysmetoder]]


text:
# Polyporoletus
Polyporoletus är ett släkte av svampar. Polyporoletus ingår i familjen Albatrellaceae, ordningen Russulales, klassen Agaricomycetes, divisionen basidiesvampar och riket svampar.
|               | Scutiger                                   |
|               |                                            |
|               | Leucogaster                                |
|               |                                            |
|               | Leucophleps                                |
|               |                                            |
|               | Albatrellus                                |
|               |                                            |
| Polyporoletus | \| \| Polyporoletus sublividus \| \| \| \| |
|               | \| \| Polyporoletus sublividus \| \| \| \| |
|               | Jahnoporus                                 |
|               |                                            |
|               | Mycolevis                                  |
|               |                                            |
|               | Polyporoletus sublividus                   |
|               |                                            |

|  | Polyporoletus sublividus |
|  |                          |

title: Polyporoletus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Polyporoletus
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Basidiomycota
| divisio_sv = [[Basidiesvampar]]
| classis = [[Agaricomycetes]]
| classis_sv =
| ordo = [[Russulales]]
| ordo_sv =
| familia = [[Albatrellaceae]]
| familia_sv =
| genus = '''Polyporoletus'''
| genus_sv =
| taxon = Polyporoletus
| taxon_authority =
| image =
}}

'''''Polyporoletus''''' är ett [[släkte]] av [[svampar]]. Polyporoletus ingår i [[familj (biologi)|familjen]] [[Albatrellaceae]], [[ordning (biologi)|ordningen]] [[Russulales]], [[klass (biologi)|klassen]] [[Agaricomycetes]], [[division (biologi)|divisionen]] [[basidiesvampar]] och [[rike (biologi)|riket]] [[svampar]].<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/polyporoletus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS [[Catalogue of Life]]: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>

{{Clade
| label1 = [[Albatrellaceae]]
| 1={{Clade
  | 1=[[Scutiger]]
  | 2=[[Leucogaster]]
  | 3=[[Leucophleps]]
  | 4=[[Albatrellus]]
  | label5 = '''Polyporoletus'''
  | 5={{Clade
    | 1=[[Polyporoletus sublividus]]
    }}
  | 6=[[Jahnoporus]]
  | 7=[[Mycolevis]]
  }}
}}

==Källor==
<references/>
* {{commonscat|Polyporoletus}}

<gallery>
2012-07-12 Polyporoletus sublividus Snell 236757.jpg
2012-07-12 Polyporoletus sublividus Snell 236758.jpg
</gallery>

[[Kategori:Basidiesvampar]]
[[Kategori:Polyporoletus]]

title: Systematik

Familj: Albatrellaceae

Släkte: Polyporoletus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Polyporoletus


text:
# Geistliche Lieder
Geistliche Lieder trycktes av boktryckaren Joseph Klug i Wittenberg, ofta med tonsättningar av Luther. Flera olika upplagor gavs ut, bland annat 1529, 1535, 1539, 1543, 1545.
Koralen som gavs ut 1529 innehöll bland annat en melodi som antas vara Luthers till hans egen psalmtext "Ein feste Burg ist unser Gott", möjligen tonsatt efter äldre förebilder, som användes i 1819 års psalmbok till psalmerna nr 124 och 278.
Koralen som gavs ut 1535 innehöll bland annat en melodi som används till flera psalmer i 1819 års psalmbok och Nya psalmer 1921: nr 20, 35, 118, 211, 307, 312, 316, 322, 567, 610.
Koralen som gavs ut 1539 med författare (?) Valentin Schumann och Leipzig som tryckort, innehöll bland annat en melodi av Martin Luther som används till flera psalmer i 1819 års psalmbok och Nya psalmer 1921: nr 54, 56, 63, 634.
I samma utgåva från 1539 fanns en melodi som uppges vara en gammalkyrklig tonsättning med gregorianska motiv bearbetad av Nicolaus Decius som använts som gloriapsalm i Sverige redan på 1600-talet och infördes som melodi i 1695 års psalmbok samt ingick i Haeffners koralbok. Enligt 1921 års koralbok med 1819 års psalmer används den som melodi för psalmerna nr 24 och 304.
Koralen som gavs ut 1543 innehöll melodin som används för psalm nr 61 1819. Dess ursprung anges i 1921 års koralbok med 1819 års psalmer vara två medeltida sånger: "Resonet in laudibus" och "Magnum nomen domini".
Koralen som gavs ut 1545 innehöll en melodi hämtad ur Einzeldruck vilken kom att användas till I dig, o Herre Jesus kär (1695 nr 240, 1819 nr 194) som också användes till O Skapare, o gode Gud (1819 nr 25).

## Psalmer
1529
- Vår Gud är oss en väldig borg (1695 nr 56, 1986 nr 237) "Melodins huvudtext" Finns på Wikisource.
  - O mänska, hör det bud (endast 1819 nr 278)
  - Vårt fäste i all nöd är Gud (ny 1986 nr 477)

1535
- Din spira, Jesus, sträckes ut (1819 nr 118) "Melodins huvudtext" Finns på Wikisource.
  - Av dig förordnad, store Gud (1819 nr 316)
  - Din kärlek, Jesu, gräns ej vet (1921 nr 567)
  - Gud låter sina trogna här (1819 nr 35) Finns på Wikisource.
  - Mitt hjärta, Jesu, denna dag (1819 nr 322)
  - När du på samvete och ed (1819 nr 312)
  - O Evige, o Gud (1819 nr 20)
  - Se, huru gott och ljuvligt är (1819 nr 307)
  - Upp, kristen, upp till kamp och strid (1819 nr 211) Finns på Wikisource.
  - Vår Skapare, all världens Gud (1921 nr 610)

1539
- Av himlens höjd oss kommet är (1695 nr 132, 1819 nr 63) "Melodins huvudtext" Finns på Wikisource.
  - Jerusalem, häv upp din röst (1819 nr 54) Finns på Wikisource.
  - Se natten flyr för dagens fröjd (1819 nr 56) Finns på Wikisource.
  - Bevara, Gud, vårt fosterland (1921 nr 634) Finns på Wikisource.
- Allena Gud i himmelrik (1695 nr 192, 1819 nr 24, 1986 nr 18) "Melodins huvudtext" Finns på Wikisource.
  - O Gud, vår konung lyckliggör (1819 nr 304) Finns på Wikisource.

1543
- Var kristtrogen fröjde sig (1819 nr 61)

1545
- I dig, o Herre Jesus kär (1695 nr 240, 1819 nr 194) "melodins huvudtext" och samma som till
  - O Skapare, o gode Gud (1819 nr 25)

title: Geistliche Lieder

wikitext:
{{Infobox bokserie
|bokserie      = Geistliche Lieder
|bild          =
|bildtext      =
|författare    =
|originaltitel =
|översättare   =
|illustratör   =
|omslagsbild   =
|land          =
|ospråk        =
|genre         = [[Koralbok]]
|förlag        =
|utgiven       = [[1500-talet]]
|utgiven_sv    =
|typ           =
|antal         =
}}
'''Geistliche Lieder''' trycktes av boktryckaren [[Joseph Klug]] i [[Wittenberg]], ofta med tonsättningar av [[Martin Luther|Luther]]. Flera olika upplagor gavs ut, bland annat [[1529]], [[1535]], [[1539]], [[1543]], [[1545]].

Koralen som gavs ut 1529 innehöll bland annat en melodi som antas vara Luthers till hans egen psalmtext ''"Ein feste Burg ist unser Gott"'', möjligen tonsatt efter äldre förebilder, som användes i 1819 års psalmbok till psalmerna nr [[Vår Gud är oss en väldig borg|124]] och [[O mänska, hör det bud|278]].

Koralen som gavs ut 1535 innehöll bland annat en [[melodi]] som används till flera psalmer i [[1819 års psalmbok]] och [[Nya psalmer 1921]]: nr [[O Evige, o Gud|20]], [[Gud låter sina trogna här|35]], [[Din spira, Jesus, sträckes ut|118]], [[Upp, kristen, upp till kamp och strid|211]], [[Se, huru gott och ljuvligt är|307]], [[När du på samvete och ed|312]], [[Av dig förordnad, store Gud|316]], [[Mitt hjärta, Jesu, denna dag|322]], [[Din kärlek, Jesu, gräns ej vet|567]], [[Vår Skapare, all världens Gud|610]].

Koralen som gavs ut 1539 med författare (?) [[Valentin Schumann]] och [[Leipzig]] som tryckort, innehöll bland annat en melodi av [[Martin Luther]] som används till flera psalmer i [[1819 års psalmbok]] och [[Nya psalmer 1921]]: nr [[Jerusalem, häv upp din röst|54]], [[Se, natten flyr för dagens fröjd|56]], [[Av himlens höjd oss kommet är|63]], [[Bevara, Gud, vårt fosterland|634]].

I samma utgåva från 1539 fanns en melodi som uppges vara en [[gammalkyrklig]] tonsättning med [[Gregoriansk sång|gregoriansk]]a motiv bearbetad av [[Nicolaus Decius]] som använts som [[gloriapsalm]] i Sverige redan på 1600-talet och infördes som melodi i [[1695 års psalmbok]] samt ingick i [[Haeffners koralbok]]. Enligt [[1921 års koralbok med 1819 års psalmer]] används den som melodi för psalmerna nr [[Allena Gud i himmelrik|24]] och [[O Gud, vår konung lyckliggör|304]].

Koralen som gavs ut 1543 innehöll melodin som används för psalm nr [[Var kristtrogen fröjde sig|61]] 1819. Dess ursprung anges i [[1921 års koralbok med 1819 års psalmer]] vara två medeltida sånger: ''"Resonet in laudibus"'' och ''"Magnum nomen domini"''.

Koralen som gavs ut 1545 innehöll en melodi hämtad ur [[Einzeldruck]] vilken kom att användas till [[I dig, o Herre Jesus kär]] (1695 nr 240, 1819 nr 194) som också användes till [[O Skapare, o gode Gud]] (1819 nr 25).

==Psalmer==
;1529
*[[Vår Gud är oss en väldig borg]] (1695 nr 56, 1986 nr 237) ''"Melodins huvudtext"'' {{src}}
**[[O mänska, hör det bud]] (endast 1819 nr 278)
**[[Vårt fäste i all nöd är Gud]] (ny 1986 nr 477)

;1535
*[[Din spira, Jesus, sträckes ut]] (1819 nr 118) ''"Melodins huvudtext"'' {{src}}
**[[Du själv förordnat, store Gud|Av dig förordnad, store Gud]] (1819 nr 316)
**[[Din kärlek, Jesus, gräns ej vet|Din kärlek, Jesu, gräns ej vet]] (1921 nr 567)
**[[Gud låter sina trogna här]] (1819 nr 35) {{src}}
**[[Mitt hjärta, Jesu, denna dag]] (1819 nr 322)
**[[När du på samvete och ed]] (1819 nr 312)
**[[O Evige, o Gud]] (1819 nr 20)
**[[Se, huru gott och ljuvligt är]] (1819 nr 307)
**[[Upp, kristen, upp till kamp och strid]] (1819 nr 211) {{src}}
**[[Vår Skapare, all världens Gud]] (1921 nr 610)

;1539
*[[Av himlens höjd oss kommet är]] (1695 nr 132, 1819 nr 63) ''"Melodins huvudtext"'' {{src}}
**[[Jerusalem, höj upp din röst|Jerusalem, häv upp din röst]] (1819 nr 54) {{src}}
**[[Se natten flyr för dagens fröjd]] (1819 nr 56) {{src}}
**[[Bevara, Gud, vårt fosterland]] (1921 nr 634) {{src}}
*[[Allena Gud i himmelrik]] (1695 nr 192, 1819 nr 24, 1986 nr 18) ''"Melodins huvudtext"'' {{src}}
**[[O Gud, vår konung lyckliggör]] (1819 nr 304) {{src}}

;1543
*[[Var kristtrogen fröjde sig]] (1819 nr 61)

;1545
*[[I dig, o Herre Jesus kär]] (1695 nr 240, 1819 nr 194) ''"melodins huvudtext"'' och samma som till
**[[O Skapare, o gode Gud]] (1819 nr 25)

==Externa länkar==
*Upplagan från 1535 finns digitaliserad på [http://daten.digitale-sammlungen.de/bsb00055112/image_1 Bayerische Staatsbibliothek].
*[https://web.archive.org/web/20070814082317/http://www.pitts.emory.edu/rckessler/reformation02.html Bild på en sida ur 1544 års upplaga]
*[http://www.hymnsandcarolsofchristmas.com/History/early_german_hymnals.htm Mer om tyska koralutgivningar]
*[http://oll.libertyfund.org/Home3/Book.php?recordID=0225 Hymner av Luther]

{{Psalmse}}
[[Kategori:Tyska koralböcker]]

Genre: Koralbok