text:
# Kecamatan Jatiwangi
Kecamatan Jatiwangi är ett distrikt i Indonesien.   Det ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet, 170 km öster om huvudstaden Jakarta.

title: Kecamatan Jatiwangi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Indonesien|datum=2016-06}}
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Kecamatan Jatiwangi
| native_name          =
| other_name           = Jatiwangi
| category             = Distrikt
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Indonesien
| country_flag         = true
| state                = [[Jawa Barat]]
| state_type           = Provins
| region               =
| region_type          =
| district             =
| district_type        =
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           =
| population_date      =
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Western Indonesian Time|WIT]]
| utc_offset           = +7
| timezone_DST         =
| utc_offset_DST       =
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Indonesien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Indonesien
| map_locator          = Indonesien
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = -6.74028
| long_d               = 108.26083
| elevation            = 49
| timezone_label       = Asia/Jakarta
| geonames             = 6396511
}}

'''Kecamatan Jatiwangi''' är <!--A.ADM3-->ett [[Indonesiens administrativa indelning|distrikt]] i [[Indonesien]].<ref name = "gn6396511"/>   Det ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Jawa Barat]], i den västra delen av landet, {{formatnum:170}} km öster om huvudstaden [[Jakarta]].

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn6396511">[{{Geonameslänk|gnid=6396511|name=kecamatan%20jatiwangi}} Kecamatan Jatiwangi] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-19; databasdump nerladdad 2015-11-27</ref>

</references>

[[Kategori:Indelningar i Jawa Barat]]

Land: Indonesien

Provins: Jawa Barat

Tidszon: WIT (UTC+7)


text:
# Telmatoscopus campanellus
Telmatoscopus campanellus är en tvåvingeart som beskrevs av Quate 1965. Telmatoscopus campanellus ingår i släktet Telmatoscopus och familjen fjärilsmyggor.
Artens utbredningsområde är Filippinerna. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Telmatoscopus campanellus

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Telmatoscopus campanellus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Fjärilsmyggor]]
| familia = Psychodidae
| genus_sv =
| genus = [[Telmatoscopus]]
| species_sv =
| species = '''Telmatoscopus campanellus'''
| taxon = Telmatoscopus campanellus
| taxon_authority = Quate, 1965
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Telmatoscopus campanellus'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av Quate 1965. ''Telmatoscopus campanellus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Telmatoscopus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[fjärilsmyggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Filippinerna]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/telmatoscopus+campanellus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om fjärilsmyggor}}

[[Kategori:Fjärilsmyggor]]
[[Kategori:Telmatoscopus|campanellus]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Fjärilsmyggor · Psychodidae

Släkte: Telmatoscopus

Art: Telmatoscopus campanellus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Quate, 1965


text:
# Laphria alebas
Laphria alebas är en tvåvingeart som beskrevs av Walker 1849. Laphria alebas ingår i släktet Laphria och familjen rovflugor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Laphria alebas

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Laphria alebas''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Rovflugor]]
| familia = Asilidae
| genus_sv =
| genus = [[Laphria]]
| species_sv =
| species = '''Laphria alebas'''
| taxon = Laphria alebas
| taxon_authority = [[Walker (auktor)|Walker]], 1849
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Laphria alebas'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av [[Walker (auktor)|Walker]] 1849. ''Laphria alebas'' ingår i [[släkte]]t ''[[Laphria]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[rovflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/laphria+alebas/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om rovflugor}}

[[Kategori:Rovflugor]]
[[Kategori:Laphria|alebas]]

title: Systematik

Familj: Rovflugor · Asilidae

Släkte: Laphria

Art: Laphria alebas

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Walker, 1849


text:
# Canal de Tauste
Canal de Tauste är en kanal i Spanien. Den ligger i den nordöstra delen av landet, 260 km nordost om huvudstaden Madrid.

title: Canal de Tauste

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Spanien|datum=2016-05}}
{{geobox
| 1                           = River
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                        = Canal de Tauste
| native_name                 =
| other_name                  =
| category                    = Kanal
| etymology                   =
| nickname                    =
<!-- *** Bild *** -->
| image                       =
| image_caption               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                     = Spanien
| country_flag                = true
| state                       =
| region                      =
| district                    =
| municipality                =
<!-- *** Huvudflod, föremål i området mm *** -->
| parent                      =
| city                        =
| landmark                    =
<!-- *** Bifloder *** -->
| tributary_left              =
| tributary_right             =
<!-- *** Lägen, källa och mynning *** -->
| source                      =
| source_location             =
| source_region               =
| source_country              =
| source_elevation            =
| source_lat_d                =
| source_lat_m                =
| source_lat_s                =
| source_lat_NS               =
| source_long_d               =
| source_long_m               =
| source_long_s               =
| source_long_EW              =
| source1                     =
| source1_location            =
| source1_region              =
| source1_country             =
| source1_elevation           =
| source1_lat_d               =
| source1_lat_m               =
| source1_lat_s               =
| source1_lat_NS              =
| source1_long_d              =
| source1_long_m              =
| source1_long_s              =
| source1_long_EW             =
| source_confluence           =
| source_confluence_location  =
| source_confluence_region    =
| source_confluence_country   =
| source_confluence_elevation =
| source_confluence_lat_d     =
| source_confluence_lat_m     =
| source_confluence_lat_s     =
| source_confluence_lat_NS    =
| source_confluence_long_d    =
| source_confluence_long_m    =
| source_confluence_long_s    =
| source_confluence_long_EW   =
| mouth                       =
| mouth_location              =
| mouth_region                =
| mouth_country               =
| mouth_elevation             =
| mouth_lat_d                 =
| mouth_lat_m                 =
| mouth_lat_s                 =
| mouth_lat_NS                =
| mouth_long_d                =
| mouth_long_m                =
| mouth_long_s                =
| mouth_long_EW               =
<!-- *** Dimensioner och avrinningsområde *** -->
| length                      =
| width                       =
| depth                       =
| volume                      =
| watershed                   =
| watershed_decimals          =
<!-- *** Flöde *** -->
| discharge                   =
| discharge_max               =
| discharge_min               =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                        =
| free_type                   =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                         = {{Kartposition Spanien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                 = Läge i Spanien
| map_locator                 = Spanien
| map_locator_x               =
| map_locator_y               =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                   =
| lat_d                       = 41.85631
| long_d                      = -1.20936
| elevation                   = 223
| timezone_label              = Europe/Madrid
| utc_offset                  = +1
| utc_offset_DST              = +2
| timezone                    = [[Central European Time|CET]]
| timezone_DST                = [[Central European Summer Time|CEST]]
| geonames                    = 3108268
}}

'''Canal de Tauste''' är <!--H.CNL-->en [[kanal]] i [[Spanien]].<ref name = "gn3108268"/> Den ligger i den nordöstra delen av landet, {{formatnum:260}} km nordost om huvudstaden [[Madrid]].

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn3108268">[{{Geonameslänk|gnid=3108268|name=canal%20de%20tauste}} Canal de Tauste] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2014-10-01; databasdump nerladdad 2016-04-24</ref>

</references>

[[Kategori:Kanaler i Spanien]]

Land: Spanien

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)


text:
# Bellvikssjön
Bellvikssjön är en sjö i Dorotea kommun och Strömsunds kommun i Ångermanland och ingår i Ångermanälvens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 8,88 kvadratkilometer och ligger 260,9 meter över havet. Bellvikssjön ligger i Rörströmsälven (Jämtlands län) Natura 2000-område. Sjön avvattnas av vattendraget Näsån (Långselån).

## Delavrinningsområde
Bellvikssjön ingår i det delavrinningsområde (713025-151601) som SMHI kallar för Utloppet av Bellvikssjön. Medelhöjden är 306 meter över havet och ytan är 46,67 kvadratkilometer. Räknas de 225 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean 2 403,48 kvadratkilometer. Näsån (Långselån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter 213 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (63 procent). Avrinningsområdet har 9,12 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 19,5 procent.

## Gränsmärke
På Yxholmen i Bellvikssjöns översta del finns ett röse som markerar en av brytpunkterna på gränsen mellan Åsele lappmark och Ångermanland, fastställd genom ett kungligt beslut 1766. Eftersom byn Bellvik i Ångermanland sedermera överförts till Västerbottens län går nuvarande länsgräns inte genom detta röse.

title: Bellvikssjön

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

|svenskt_namn = Bellvikssjön
|alternativt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Västerbotten
|positionskarttext =

|land =
|län = [[Västerbottens län]]
[[Jämtlands län]]
|kommun = [[Dorotea kommun]]
|kommun2 = [[Strömsunds kommun]]
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Ångermanland]]
|socken= [[Dorotea socken]]
[[Tåsjö socken]]

|nordliggrad =	64.27432
|östliggrad = 16.13849
|SWEREF_99_TM_N = 7128077
|SWEREF_99_TM_E = 555137

|area = 8.88
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd = 260.9
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|strandlinje = 39.8
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 712857-151722
|id_vattenförekomst = SE712857-151722
|VYID = 712985-151616
|huvudavrinningsområde_id = 38000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID = 709011-152435
|utflöde= Näsån
|utflöde_lokaltnamn = Långselån

|AROID = 713025-151601
|delavrinningsområde_namn = Utloppet av Bellvikssjön
|delavrinningsområde_areal = 46.67
|delavrinningsområde_areal_vattenytor = 9.12
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 2403.48
|delavrinningsområde_biflödesordning = 3
|delavrinningsområde_utflöde = Näsån
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn = Långselån
|delavrinningsområde_VDRID = 709011-152435
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 213
|delavrinningsområde_nedströms = 712316-152046
|delavrinningsområde_medelhöjd = 306
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

|limnisk_ekoregion_id = 2
|vattendistrikt_id = SE2
|natura_2000_id = SE0720297
|öar =
|städer =

|fotnoter =

|ekologisk_status = God
|ekologisk_potential =
|kemisk_status-Hg = Ja
|försurning = Nej
|övergödning = Nej
|miljögifter-Hg = Nej
|främmande_arter = Nej
|vattenuttag =
|flödesförändringar = Nej
|kontinuitetsförändringar = Nej
|morfologiska_förändringar = Nej

}}

'''Bellvikssjön''' är en [[sjö]] i [[Dorotea kommun]] och [[Strömsunds kommun]] i [[Ångermanland]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|38000}}. Sjön har en area på {{formatnum:8.88}} kvadratkilometer och ligger {{formatnum:260.9}} [[meter över havet]]. Bellvikssjön ligger i {{Stat/Sverige/Sjöar/Natura 2000-områden|SE0720297}} [[Natura 2000]]-område.{{Stat/Sverige/Sjöar/Natura 2000-områden|ref}} Sjön avvattnas av vattendraget ''Näsån'' (''Långselån'').

== Delavrinningsområde ==
Bellvikssjön ingår i det [[delavrinningsområde]] (713025-151601) som [[SMHI]] kallar för ''Utloppet av Bellvikssjön''. Medelhöjden är {{formatnum:306}} meter över havet och ytan är {{formatnum:46.67}} kvadratkilometer. Räknas de 225 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean {{formatnum:2403.48}} kvadratkilometer. ''Näsån'' (''Långselån'') som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter {{formatnum:213}} kilometer.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}} Avrinningsområdet består mestadels av [[skog]] (63 procent). Avrinningsområdet har {{formatnum:9.12}} kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på {{formatnum:19.5}} procent.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}

== Gränsmärke ==
På Yxholmen i Bellvikssjöns översta del finns ett röse som markerar en av brytpunkterna på gränsen mellan Åsele lappmark och Ångermanland, fastställd genom ett kungligt beslut 1766. Eftersom byn Bellvik i Ångermanland sedermera överförts till Västerbottens län går nuvarande länsgräns inte genom detta röse.<ref name="norstedt">{{bokref |efternamn=Norstedt |förnamn=Gudrun |medförfattare=Norstedt Staffan |titel=Landskapsgränsen mellan  Ångermanland, Västerbotten och Åsele lappmark |år=2007 |utgivare=Thalassa |utgivningsort=Umeå |språk=swe |isbn=91-972374-3-4 |libris=10342433 }}</ref>

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Strömsunds kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}
* {{VISS-länk|EUID=SE712857-151722|text=Bellvikssjön på VISS}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-08}}

[[Kategori:Insjöar i Ångermanälvens avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Ångermanland]]
[[Kategori:Insjöar i Dorotea kommun]]
[[Kategori:Insjöar i Strömsunds kommun]]
[[Kategori:Insjöar i Sverige om minst fem kvadratkilometer]]

title: Bellvikssjön · Insjö

Land: Sverige

Län: Västerbottens län · Jämtlands län

Kommun: Dorotea kommun

Landskap: Ångermanland

Socken: Dorotea socken · Tåsjö socken

title: Mått

title: Flöden

Utflöde: Näsån

Utflöde (lokalt namn): Långselån

title: Status

Ekologisk status: God

Kemisk status (exkl. kvicksilver): God

title: Miljöproblem

Försurning: Nej

Övergödning: Nej

Miljögifter (exkl. kvicksilver): Nej

Främmande arter: Nej

Flödesförändringar: Nej

Kontinuitetsförändringar: Nej

Morfologiska förändringar: Nej

title: Övrigt

Vattendistrikt: Vattenmyndigheten Bottenhavet (SE2)

Natura 2000: Rörströmsälven (Jämtlands län) (SE0720297)

Limnisk ekoregion: Norrlands inland, under trädgränsen över högsta kustlinjen

title: Delavrinningsområde

Namn: Utloppet av Bellvikssjön

Utflöde: Näsån (Långselån)


text:
# Athis ahala
Athis ahala är en fjärilsart som beskrevs av Druce 1896. Athis ahala ingår i släktet Athis och familjen Castniidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Athis ahala

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Athis ahala''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv =
| familia = [[Castniidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Athis]]
| species_sv =
| species = '''Athis ahala'''
| taxon = Athis ahala
| taxon_authority = [[Druce (auktor)|Druce]] 1896
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Sesioidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Athis ahala'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Druce (auktor)|Druce]] 1896. ''Athis ahala'' ingår i [[släkte]]t ''[[Athis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Castniidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/athis+ahala/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Fjärilar]]
[[Kategori:Athis|ahala]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Sesioidea

Familj: Castniidae

Släkte: Athis

Art: Athis ahala

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Druce 1896


text:
# Olimpia Carlisi
Olimpia Carlisi, född 29 december 1946 i Campi Bisenzio, Toscana, är en italiensk skådespelerska.

## Roller i urval
- 1968 – I visionari
- 1970 – Moment 22
- 1974 – Leva tillsammans
- 1976 – Fellinis Casanova
- 1981 – From the Clouds to the Resistance
- 1981 – La tragedia di un uomo ridicolo
- 1985 – Rendez-vous
- 2003 – La finestra di fronte

title: Olimpia Carlisi

wikitext:
{{Faktamall biografi WD
| namn             =
| bild             =
| alt              =
| bildtext         =
| födelsenamn      =
| födelsedatum     =
| födelseort       =
| dödsdatum        =
| dödsort          =
| begravningsplats =
| medborgarskap    =
| utbildad vid     =
| yrke             =
| ämbete           =
| arbetsgivare     =
| noterbara_verk   =
| parti            =
| make             =
| barn             =
| föräldrar        =
| släktingar       =
| andra_namn       =
}}
'''Olimpia Carlisi''', född [[29 december]] [[1946]] i [[Campi Bisenzio]], [[Toscana]], är en [[italien]]sk [[skådespelerska]].

== Roller i urval ==
*{{F|1968|I visionari}}
*{{F2|1970|Moment 22}}
*{{F|1974|Leva tillsammans}}
*{{F|1976|Fellinis Casanova}}
*{{F|1981|From the Clouds to the Resistance}}
*{{F|1981|La tragedia di un uomo ridicolo}}
*{{F4|1985|Rendez-vous}}
*{{F|2003|La finestra di fronte}}

== Referenser ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{SFDb|person=74796}}
* {{IMDb-namn|id=0137585}}

{{auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Carlisi, Olimpia}}
[[Kategori:Födda 1946]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Italienska skådespelare]]
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Skådespelare från Florens]]

Född: 29 december 1946 (78 år) · Campi Bisenzio, Italien

Medborgare i: Italien

Sysselsättning: Scenskådespelerska


text:
# Carylla cadabra
Carylla cadabra är en insektsart som beskrevs av Otte, D. och Perez-gelabert 2009. Carylla cadabra ingår i släktet Carylla och familjen syrsor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Carylla cadabra

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Carylla cadabra''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Hopprätvingar]]
| ordo = Orthoptera
| familia_sv = [[Syrsor]]
| familia = Gryllidae
| genus_sv =
| genus = [[Carylla]]
| species_sv =
| species = '''Carylla cadabra'''
| taxon = Carylla cadabra
| taxon_authority = Otte, D. & Perez-Gelabert, 2009
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Grylloidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Carylla cadabra'''''<ref name = "col50742"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av Otte, D. och Perez-gelabert 2009. ''Carylla cadabra'' ingår i [[släkte]]t ''[[Carylla]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[syrsor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/carylla+cadabra/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col50742">Otte, D. & Perez-Gelabert (2009) , Caribbean Crickets, Orthopterist's Society 792 pp.</ref>
<ref name = "source">''OrthopteraSF: Orthoptera Species File''. Eades D.C., Otte D., Cigliano M.M., Braun H., 2010-04-28</ref>
</references>

[[Kategori:Syrsor]]
[[Kategori:Carylla|cadabra]]

title: Systematik

Ordning: Hopprätvingar · Orthoptera

Överfamilj: Grylloidea

Familj: Syrsor · Gryllidae

Släkte: Carylla

Art: Carylla cadabra

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Otte, D. & Perez-Gelabert, 2009


text:
# Welcome to Wrexham
Welcome to Wrexham är en amerikansk sportdokumentärserie vars första säsong hade premiär den 24 augusti 2022. Första säsongen bestod av 18 avsnitt. Den andra säsongen hade premiär den 12 september 2023 på Disney+.
Serien har blivit förnyad med en tredje säsong.

## Handling
Serien kretsar kring Wrexham AFC, en av världens äldsta fotbollsklubbar, och följer laget, samt ägarna Rob McElhenney och Ryan Reynolds, i både med- och motgång.

## Rollista i urval
- Rob McElhenney
- Ryan Reynolds
- Humphrey Ker
- Fleur Robinson
- Shaun Harvey
- Phil Parkinson
- Paul Mullin
- Jordan Davies
- Aaron Hayden
- Ollie Palmer

title: Welcome to Wrexham

wikitext:
{{faktamall TV-serie WD}}
'''''Welcome to Wrexham''''' är en amerikansk sportdokumentärserie vars första säsong hade premiär den 24 augusti [[TV-året 2022|2022]]. Första säsongen bestod av 18 avsnitt. Den andra säsongen hade premiär den 12 september 2023 på [[Disney+]].<ref name=":0">{{Webbref|titel=Welcome to Wrexham (TV Series 2022– ) - IMDb|url=http://www.imdb.com/title/tt14674086/fullcredits|hämtdatum=2023-07-08}}</ref><ref name=":1">{{Webbref|titel=Titta på Welcome to Wrexham {{!}} Hela avsnitt {{!}} Disney+|url=https://www.disneyplus.com/sv-se/series/welcome-to-wrexham/4NwOxyDF4T3A|verk=www.disneyplus.com|hämtdatum=2023-07-08|språk=sv}}</ref><ref name=":2">{{Webbref|titel=Welcome to Wrexham (2022)|url=https://www.moviezine.se/series/welcome-to-wrexham|hämtdatum=2023-07-08}}</ref>

Serien har blivit förnyad med en tredje säsong.<ref>{{Webbref|titel=Welcome to Wrexham season 3 release window, where to watch and everything we know so far|url=https://www.tomsguide.com/news/welcome-to-wrexham-season-3|verk=Tom's Guide|datum=2023-11-20|hämtdatum=2023-12-09|språk=en|författare=Malcolm McMillan last updated}}</ref>

== Handling ==
Serien kretsar kring [[Wrexham AFC]], en av världens äldsta fotbollsklubbar, och följer laget, samt ägarna [[Rob McElhenney]] och [[Ryan Reynolds]], i både med- och motgång.<ref name=":0" /><ref name=":1" /><ref name=":2" />

== Rollista i urval ==

* [[Rob McElhenney]]
* [[Ryan Reynolds]]
* [[Humphrey Ker]]
* [[Fleur Robinson]]
* [[Shaun Harvey]]
* [[Phil Parkinson]]
* [[Paul Mullin (footballer, born 1994)|Paul Mullin]]
* [[Jordan Davies (association football)|Jordan Davies]]
* [[Aaron Hayden (footballer)|Aaron Hayden]]
* [[Ollie Palmer]]

== Referenser ==
<references />

== Externa länkar ==
* {{IMDb-titel|id=14674086}}

[[Kategori:Amerikanska TV-serier från 2020-talet]]
[[Kategori:Engelskspråkiga TV-serier]]
[[Kategori:TV-seriestarter 2022]]

title: Sändning

Originalkanal: FX

Originalvisning: 24 augusti 2022

title: Externa länkar

Externa länkar: IMDb · Redigera Wikidata


text:
# Euagra perpasta
Euagra perpasta är en fjärilsart som beskrevs av Max Wilhelm Karl Draudt 1917. Euagra perpasta ingår i släktet Euagra och familjen björnspinnare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Euagra perpasta

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Euagra perpasta''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Björnspinnare]]
| familia = Arctiidae
| genus_sv =
| genus = [[Euagra]]
| species_sv =
| species = '''Euagra perpasta'''
| taxon = Euagra perpasta
| taxon_authority = [[Max Wilhelm Karl Draudt|Draudt]] 1917
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Euagra perpasta'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Max Wilhelm Karl Draudt]] 1917. ''Euagra perpasta'' ingår i [[släkte]]t ''[[Euagra]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[björnspinnare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/euagra+perpasta/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om björnspinnare}}

[[Kategori:Björnspinnare]]
[[Kategori:Euagra|perpasta]]

title: Systematik

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Björnspinnare · Arctiidae

Släkte: Euagra

Art: Euagra perpasta

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Draudt 1917


text:
# Gustaf Håkanson
Gustaf Oscar Håkanson, född 6 juli 1865, död 1936, var en svensk industriledare, bland annat som vd och styrelseordförande för Viskafors gummifabrik
Håkanson var barnbarn till Sven Erikson och kom att göra karriär inom familjens industrisfär. 1891 grundade han tillsammans med Emil Jagenburg AB Merinos i Borås.  Han utsågs till vd och styrelseordförande för Viskafors gummifabrik 1913 som efterträdare till Johannes Erikson som grundat verksamheten. Johannes Erikson var Håkansons morbror och den tidigare disponenten vid gummifabriken i Viskafors Hjalmar Hallin var Håkansons kusin.
Han var gift med Zelma Augusta Jagenburg som var dotter till Gustaf Jagenburg. Hans föräldrar var disponenten Anders Håkanson och Edla Erikson. Brodern Edvin Håkanson var även han verksam inom familjesfären med chefsposter och styrelseuppdrag i Rydboholms aktiebolag, Kungsfors spinneri AB och Rydahls Manufaktur AB.

title: Gustaf Håkanson

wikitext:
'''Gustaf Oscar Håkanson''', född 6 juli 1865<ref>https://runeberg.org/vemardet/1925/0350.html
</ref>, död 1936<ref>Dagens Nyheter, 1936-08-14</ref>, var en svensk industriledare, bland annat som vd och styrelseordförande för [[Viskafors gummifabrik]]

Håkanson var barnbarn till [[Sven Erikson]] och kom att göra karriär inom familjens industrisfär. 1891 grundade han tillsammans med Emil Jagenburg [[AB Merinos]] i Borås.<ref>https://gamlaboras.blogg.bt.se/blogg/ab-merinos/{{Död länk|datum=2024-10 |bot=InternetArchiveBot }}</ref>  Han utsågs till vd och styrelseordförande för Viskafors gummifabrik 1913 som efterträdare till [[Johannes Erikson]] som grundat verksamheten. Johannes Erikson var Håkansons [[morbror]] och den tidigare disponenten vid gummifabriken i Viskafors [[Hjalmar Hallin]] var Håkansons [[kusin]].

Han var gift med Zelma Augusta Jagenburg som var dotter till [[Gustaf Jagenburg]]. Hans föräldrar var disponenten Anders Håkanson och Edla Erikson. Brodern Edvin Håkanson var även han verksam inom familjesfären med chefsposter och styrelseuppdrag i [[Rydboholms aktiebolag]], [[Kungsfors spinneri AB]] och [[Rydahls Manufaktur AB]].

==Referenser==
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Håkanson, Gustaf}}
[[Kategori:Födda 1865]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Svenska företagsledare]]
[[Kategori:Personer inom Sveriges näringsliv under 1800-talet]]
[[Kategori:Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet]]
[[Kategori:Avlidna 1936]]


text:
# Motorvägar i Tjeckien
De första planerna på ett motorvägsnät igenom Tjeckien uppstod på 1930-talet efter Tysklands annektering av landet. Planerna omfattade då en motorväg mellan Wien och Warszawa som skulle gå via Brno (ty: Brünn) och en motorväg mellan Dresden och Brünn. Andra världskriget satte ett effektivt stopp för dessa planer men den tyska staten hade innan kriget brutit ut exproprierat stora landområden som skulle tas i anspråk för de nya vägarna.
Efter kriget och efter Pragkuppen 1948 lades alla planer på ett tjeckiskt (tjeckoslovakiskt) motorvägsnät på is. Den nya regimen var främst intresserad av järnvägsprojekt som skulle underlätta för den egna och den sovjetiska militärmaktens transporter inom landet och till de andra "socialistiska broderfolken" inom Warszawapakten. Tjeckerna fortsatte dock vidare på en tradition av storskalig biltillverkning som hade rönt framgångar innan kriget, Škoda. I början av 1970-talet bestämde sig det tjeckoslovakiska transportdepartementet för att bygga två stora motorvägar från Prag till resten av landet. Det var linjerna Prag - Brno - Bratislava och Prag - Hradec Králové (där det fanns en stor sovjetisk militärbas) som nu äntligen skulle byggas. 1980 färdigställdes vägbygget mellan Prag och Bratislava medan vägen mellan Prag och Hradec Králové på grund av brist på pengar bara blev byggd till hälften. Än idag väntar man på att bygga en fortsättning mot staden och mot den polska gränsen.
Sedan det forna Östeuropa upplöstes har motorvägsnätet i Tjeckien byggts ut allt mer. Motorvägsbyggena tog fart under 1990-talet och har sedan fortsatt i oavbruten fart sedan dess. Målet i Tjeckien är att ha ett motorvägsnät som binder ihop de viktigaste delarna av landet och som når ut till gränserna. Till Slovakien finns det sedan ett antal år en motorväg, men det har också under den senaste tiden öppnats en ny motorväg från Plzeň till Tyskland som knyter ihop de tjeckiska motorvägarna med de tyska. Från Prag går också en motorväg norrut till A17 i Tyskland för att slutligen nå Dresden. Även om motorvägbyggena är långt ifrån färdiga, har Tjeckien ett motorvägssystem som är av hög klass och ett bra vägnät, mycket av detta härrör från den långa tradition av bilindustri och motortillverkning som finns i landet (Škodaverken).

## Motorvägssträckor i Tjeckien
- D1 Prag – Brno – Vrchoslavice (förlängning mot Ostrava – (Polen) under byggnad)
- D2 Brno – Břeclav – (Slovakien)
- D3 (Prag – České Budějovice – (Österrike) under byggnad)
- D5 Prag – Plzeň – (Tyskland)
- D8 Prag – A17 (Tyskland)
- D11 Prag – Poděbrady (förlängning mot Hradec Králové – (Polen) under byggnad)

title: Motorvägar i Tjeckien

wikitext:
{{källor|månad=2019-08}}
[[Fil:CZ traffic sign IZ1a.svg|100px|höger]]
De första planerna på ett motorvägsnät igenom Tjeckien uppstod på [[1930-talet]] efter Tysklands annektering av landet. Planerna omfattade då en [[motorväg]] mellan [[Wien]] och [[Warszawa]] som skulle gå via [[Brno]] (ty: Brünn) och en motorväg mellan [[Dresden]] och Brünn. [[Andra världskriget]] satte ett effektivt stopp för dessa planer men den tyska staten hade innan kriget brutit ut exproprierat stora landområden som skulle tas i anspråk för de nya vägarna.

Efter kriget och efter [[Pragkuppen]] [[1948]] lades alla planer på ett tjeckiskt ([[Tjeckoslovakien|tjeckoslovakiskt]]) motorvägsnät på is. Den nya regimen var främst intresserad av [[järnväg]]sprojekt som skulle underlätta för den egna och den [[Sovjetunionen|sovjetiska]] militärmaktens transporter inom landet och till de andra "socialistiska broderfolken" inom [[Warszawapakten]]. Tjeckerna fortsatte dock vidare på en tradition av storskalig biltillverkning som hade rönt framgångar innan kriget, [[Škoda Auto|Škoda]]. I början av [[1970-talet]] bestämde sig det tjeckoslovakiska transportdepartementet för att bygga två stora motorvägar från [[Prag]] till resten av landet. Det var linjerna Prag - [[Brno]] - [[Bratislava]] och Prag - [[Hradec Králové]] (där det fanns en stor sovjetisk militärbas) som nu äntligen skulle byggas. [[1980]] färdigställdes vägbygget mellan Prag och Bratislava medan vägen mellan Prag och Hradec Králové på grund av brist på pengar bara blev byggd till hälften. Än idag väntar man på att bygga en fortsättning mot staden och mot den polska gränsen.

Sedan det forna [[Östeuropa]] upplöstes har motorvägsnätet i [[Tjeckien]] byggts ut allt mer. Motorvägsbyggena tog fart under [[1990-talet]] och har sedan fortsatt i oavbruten fart sedan dess. Målet i Tjeckien är att ha ett motorvägsnät som binder ihop de viktigaste delarna av landet och som når ut till gränserna. Till [[Slovakien]] finns det sedan ett antal år en motorväg, men det har också under den senaste tiden öppnats en ny motorväg från [[Plzeň]] till [[Tyskland]] som knyter ihop de tjeckiska motorvägarna med de tyska. Från [[Prag]] går också en motorväg norrut till [[A17 (motorväg, Tyskland)|A17]] i Tyskland för att slutligen nå [[Dresden]]. Även om motorvägbyggena är långt ifrån färdiga, har Tjeckien ett motorvägssystem som är av hög klass och ett bra vägnät, mycket av detta härrör från den långa tradition av bilindustri och motortillverkning som finns i landet (Škodaverken).

== Motorvägssträckor i Tjeckien ==
[[Fil:Czech Highways 2012.png|miniatyr|vänster|stående=2.5|]]
* '''[[D1 (motorväg, Tjeckien)|D1]]''' [[Prag]] – [[Brno]] – [[Vrchoslavice]] (förlängning mot [[Ostrava]] – ([[Polen]]) under byggnad)
* '''[[D2 (motorväg, Tjeckien)|D2]]''' [[Brno]] – [[Břeclav]] – ([[Slovakien]])
* '''[[D3 (motorväg, Tjeckien)|D3]]''' ([[Prag]] – [[České Budějovice]] – ([[Österrike]]) under byggnad)
* '''[[D5 (motorväg, Tjeckien)|D5]]''' [[Prag]] – [[Plzeň]] – ([[Tyskland]])
* '''[[D8 (motorväg, Tjeckien)|D8]]''' [[Prag]] – [[A17 (motorväg, Tyskland)|A17]] ([[Tyskland]])
* '''[[D11 (motorväg, Tjeckien)|D11]]''' [[Prag]] – [[Poděbrady]] (förlängning mot [[Hradec Králové]] – ([[Polen]]) under byggnad)

== Externa länkar ==
* [http://www.rsd.cz/ Road and Motorway Directorate of the Czech Republic]
* [http://www.ceskedalnice.cz/ Czech motorways]

{{motorvägar}}
{{STANDARDSORTERING:Motorvägar i Tjeckien}}

[[Kategori:Motorvägar i Tjeckien| ]]


text:
# Niccolò Longobardo
Niccolò Longobardo eller Longobardi, född den 10 september 1565 i Caltagirone på Sicilien i Italien, död den 11 december 1655 i Peking i Kina, var jesuitpräst och kinamissionär.
Han är särskilt känd för sin kritiska hållning till anpassningsmetoden som Matteo Ricci hade följt i sitt missionsarbete i Kina.

## Liv och verksamhet
Niccolò Longobardo inträdde i Jesuitorden i Messina år 1582 och blev år 1596 sänd till Kina. Från 1597 var han missionär i Macao. Där fick han sin avslutande förberedelse för sitt verk i Kina vid St. Pauls universitetskollegium i Macao. Han arbetade därefter fram till 1611 i Shiuchow. Han byggde den katolska kyrkan i Shaoguan, som anses vara Kinas äldsta. År 1610 efterträdde han den nyligen avlidne pater Matteo Ricci som superior för jesuiterna i Kina (år 1618 blev själva Kina en viceprovins åtskild från jesuiternas provins Japan). Denna ställning frånträdde han år 1622 till fördel för Manuel Dias d.y..
Från 1623 till 1640 var han jesuiternas superior i Peking. År 1636 grundlade han den första missionen i provinsen Shandong, i byn Jinan.
I motsats till Ricci avvisade han de kinesiska traditionella namnen på gud som användbara för den kristna Gud, och han framhöll att de kinesiska lärde inte tillbad någon spirituell substans, utan var en slags ateister. Han framhöll att man på kinesiska använde ett ord för Gud som var nästan likalydande med det latinska «Deus». Från det han blev missionsprefekt uppstod därmed inledningen på den mångåriga kinesiska ritstriden. Då jesuiternas mission bröt samman i Japan kom flera jesuitmissionärer som utvisats därifrån till Kina, och de delade genomgående Langobardos ståndpunkt i ritstriden. Kontroversen inom jesuitorden om denna fråga fördes för det mesta av Longobardo, Sabbatino de Ursis och João Rodriguez på den ena sidan, och Alfonso Vagnone och Nicolas Trigault på den andra.
Under stridens gång skrevs det en rad traktat. Longobardos mest betydelsefulla traktat om ämnet var Responsio brevis super controversias de Xamti, hoc est de altissimo Domino, de Tien-chin, id est de spiritibus coelestibus, de Lim-hoên, id est de anima rationali... (manuskript från 1623), också känt som De Confucio ejusque doctrina tractatus. Skriften var ursprungligen tänkt för en jesuitisk publik, och analyserade och försökte att plocka fram alla de konfuciansk-kristna sammanjämkande likheterna från Riccianhängarnas sida. Han anförde argumenten från en analys av det främsta neokonfucianska tankegodset.
Under 1630-talet blev skriften förbjuden av viceprovinsialen Francisco Furtado, men vid ett tillfälle (som av en händelse) föll det i franciskanern Antonio Caballero de Santa Marias händer, och i samband med en konferens i Guangzhou år 1669 gav han det vidare till dominikanern Domingo Navarrete. Det ingick i deras kamp mot anpassningsmetoden, och sändes till Europa. År 1676 (alltså efter Longobardos död), blev det översatt och offentliggjort av jesuiternas motståndare Navarrete till spanska som «Respuesta breve...» i hans Tratados Históricos... .  Och då ritstriden blossade upp igen, blev denna spanska översättning översatt till franska av missionärer tillhörande det parisiska yttremissionssällskapet och utgavs år 1701 («Traité sur quelques points de la religion des Chinois...»).
Den mycket kinaintresserade Leibniz argumenterade mot traktatets teser («Lettre à Rémond», 1716), medan Malebranche tog dem med i sitt verk «Entretien d'un philosophe chrétien et d'un philosophe chinois...» 1708.
Longobardo var den längst levande av den första generationen jesuitiska kinamissionärer. Det var han som hade ansvaret för uppbyggnaden av de omfattande samlingarna vid Nantang-kyrkan i Peking, och han var också ledande i arbetet med att rekrytera jesuiter som var astronomer och matematiker, vilka kunde tjänstgöra vid det kinesiska hovet. Då Mingdynastin föll och Qingdynastin övertog blev han på grund av sina täta band till den gamla regimen fängslad för en kort period, men klarade därefter, bland annat tack vare pater Adam Schalls höga position vid hovet, att bygga upp goda relationer till den nya kejsaren. Då han dog i Peking år 1654 gav Shunzhi-kejsaren 300 tunnor guld till hans gravvård.
Utöver sina rent teologiska verk är Longobardo också känd för bland annat en avhandling om jordskalv och en biografi om Josaphat, som forskare senare har framhållit som anmärkningsvärd därför att den presenterar en kristen bild av Buddhas levnad.

## Litterära verk
- Sheng chiao jih-k'e (Exercitium quotidianum variarum precum) 1602, 1795, 1800, 1874, 1876, 1920, 1922
- Szu shuo (om döden)
- Nien-chu mo hsiang kuei-ch'eng (hur recitera rosenkransen)
- Sheng-jen tao-wen (allhelgona litanian)
- Shen-Mu te hsü tao-wen (litania till den allra heligaste Jungfru)
- Chi chiu shih-i (hur själen blir frälst)
- Sheng Jo-sa-fa hsing-shih (de heliga Barlaams och Josaphats levnad), 1602, 1610, 1645
- Ti-chen chieh (traktat om jordskalvet år 1624), 1624, 1679
- Ling-huan tao-t'i shuo (om själen)
- Ch'ung-chen li-chu (verk om kalendern, medförfattare tillsammans med p. Terrenz), 1634
- Libellus precum cum officio funebri et sepulturae ca. 1602
- Responsa ad decem objectiones Litteratae... 1642
- Memoriale (på kinesiska), 1606
- Respuesta breve sobre las controversias de el Xang Ti, Tien Xin, y Ling Hoen (esto es de el Rey de lo alto, espiritus, a alma racional, quepone el China)... (lat.: Responsio brevis..., 1623), i: Domingo Navarrete, Tratados Históricos... I, 1676, 246-289, fransk: Traité sur quelques points de la Religion des Chinois..., 1701, og i : Viri illustris Godefredi Guil. Leibnitii Epistolae ad diversos II, 1735, utg. Christian Kortholt, 165-266, og i: G. G. Leibnitii Opera Omnia IV, 1768, red. av L. Dutens, 89-144, engelska: A Short Answer Concerning the Controversies about Xang Ti, Tien Xin and Ling Hoen and Other Chinese Names and Terms, i: An Account of the Empire of China, i Churchill, A Collection of Voyages and Travels I, 1704, 165-202, 1732, 1744
- Brev: 18.10.1598, i: Recentissimo de amplissimo Regno Chinae..., 1601, 1-50, Jean Oran, Japonica Sinensia..., 1610, franska: Les Annales du Japon, de la Chine..., 1601, Copia d'una breve relatione..., 1601, 42-81, Nouveaux advis du Royaume de la Chine..., 1604, Nr. 1, J. Hay, De Rebus Japonicis, Indicis..., 1605, 913-934; 5.2. 1598, 30.11. 1598, 23.11. 1610, i: Matteo Ricci, Opere storiche II, 1913, red. av Tacchi-Venturi, 467-493; 20.11. 1599, i: Riccardi Ricci, II P. Matteo Ricci, 1910, 36 f.; Carmen hexametrum in honorem B.M.V., brev av 20.10.1600, begge i: Scienziati siciliani gesuiti in Cina nel secolo XVII. Atti del Convegno, 1985, 253-257, 259-262.

title: Niccolò Longobardo

wikitext:
[[Fil:Longobardo Nicolo 17th century.jpg|miniatyr|höger|Niccolò Longobardo]]
'''Niccolò Longobardo''' eller '''Longobardi''', född den 10 september [[1565]] i [[Caltagirone]] på [[Sicilien]] i [[Italien]], död den 11 december [[1655]] i [[Peking]] i [[Kina]], var [[jesuit]]präst och kinamissionär.

Han är särskilt känd för sin kritiska hållning till anpassningsmetoden som [[Matteo Ricci]] hade följt i sitt missionsarbete i Kina.

==Liv och verksamhet==
Niccolò Longobardo inträdde i [[Jesuitorden]] i [[Messina]] år [[1582]] och blev år [[1596]] sänd till Kina. Från [[1597]] var han missionär i [[Macao]]. Där fick han sin avslutande förberedelse för sitt verk i Kina vid ''St. Pauls universitetskollegium'' i Macao.<ref>Huang Qichen: ''«The First University in Macau: The Colégio de São Paulo»'', i John W. Witek (red.): ''Religion and Culture: An International Symposium Commemorating The Fourth Centenary of the University College of St. Paul - Macau, 28 November to 1 December 1994'', Macau: Instituto Cultural de Macau, 1999, s. 257-260</ref> Han arbetade därefter fram till [[1611]] i [[Shaoguan|Shiuchow]]. Han byggde den katolska kyrkan i [[Shaoguan]], som anses vara Kinas äldsta. År [[1610]] efterträdde han den nyligen avlidne pater Matteo Ricci som superior för jesuiterna i Kina (år [[1618]] blev själva Kina en viceprovins åtskild från jesuiternas provins Japan). Denna ställning frånträdde han år [[1622]] till fördel för [[Manuel Dias d.y.]].

Från [[1623]] till [[1640]] var han jesuiternas [[superior]]{{förtydliga|länka till Ordensgeneral? Ska det stå Ordensgeneral i texten? Superior finns inte i SA ordlista.|datum=2014-04}} i Peking. År [[1636]] grundlade han den första missionen i provinsen [[Shandong]], i byn [[Jinan]].

I motsats till Ricci avvisade han de kinesiska traditionella namnen på gud som användbara för den kristna Gud, och han framhöll att de kinesiska lärde inte tillbad någon spirituell substans, utan var en slags [[Ateism|ateister]]. Han framhöll att man på kinesiska använde ett ord för Gud som var nästan likalydande med det [[latin]]ska «Deus». Från det han blev missionsprefekt uppstod därmed inledningen på den mångåriga [[Ritstriden i Kina|kinesiska ritstriden]]. Då jesuiternas mission bröt samman i [[Japan]] kom flera jesuitmissionärer som utvisats därifrån till Kina, och de delade genomgående Langobardos ståndpunkt i ritstriden. Kontroversen inom jesuitorden om denna fråga fördes för det mesta av Longobardo, [[Sabbatino de Ursis]] och [[João Rodrigues|João Rodriguez]] på den ena sidan, och [[Alfonso Vagnone]] och [[Nicolas Trigault]] på den andra.

Under stridens gång skrevs det en rad traktat. Longobardos mest betydelsefulla traktat om ämnet var ''Responsio brevis super controversias de Xamti, hoc est de altissimo Domino, de Tien-chin, id est de spiritibus coelestibus, de Lim-hoên, id est de anima rationali...'' (manuskript från [[1623]]), också känt som ''De Confucio ejusque doctrina tractatus''. Skriften var ursprungligen tänkt för en jesuitisk publik, och analyserade och försökte att plocka fram alla de konfuciansk-kristna sammanjämkande likheterna från Riccianhängarnas sida. Han anförde argumenten från en analys av det främsta [[Neokonfucianism|neokonfucianska]] tankegodset.

Under [[1630-talet]] blev skriften förbjuden av viceprovinsialen [[Francisco Furtado]], men vid ett tillfälle (som av en händelse) föll det i [[Franciskanerorden|franciskanern]] [[Antonio Caballero de Santa Maria]]s händer, och i samband med en konferens i [[Guangzhou]] år [[1669]] gav han det vidare till [[Dominikanerorden|dominikanern]] [[Domingo Navarrete]]. Det ingick i deras kamp mot anpassningsmetoden, och sändes till [[Europa]]. År [[1676]] (alltså efter Longobardos död), blev det översatt och offentliggjort av jesuiternas motståndare Navarrete till spanska som ''«Respuesta breve...»'' i hans ''Tratados Históricos... ''.  Och då ritstriden blossade upp igen, blev denna spanska översättning översatt till franska av missionärer tillhörande [[det parisiska yttremissionssällskapet]] och utgavs år [[1701]] ''(«Traité sur quelques points de la religion des Chinois...»).''

Den mycket kinaintresserade [[Gottfried Leibniz|Leibniz]] argumenterade mot traktatets teser (''«Lettre à Rémond»'', 1716), medan [[Nicolas Malebranche|Malebranche]] tog dem med i sitt verk ''«Entretien d'un philosophe chrétien et d'un philosophe chinois...»'' [[1708]].

Longobardo var den längst levande av den första generationen jesuitiska kinamissionärer. Det var han som hade ansvaret för uppbyggnaden av de omfattande samlingarna vid [[Nantang-kyrkan i Peking]], och han var också ledande i arbetet med att rekrytera jesuiter som var astronomer och matematiker, vilka kunde tjänstgöra vid det kinesiska hovet. Då [[Mingdynastin]] föll och [[Qingdynastin]] övertog blev han på grund av sina täta band till den gamla regimen fängslad för en kort period, men klarade därefter, bland annat tack vare pater [[Adam Schall]]s höga position vid hovet, att bygga upp goda relationer till den nya kejsaren. Då han dog i Peking år [[1654]] gav [[Shunzhi-kejsaren]] 300 tunnor guld till hans gravvård.

Utöver sina rent teologiska verk är Longobardo också känd för bland annat en avhandling om [[jordskalv]] och en biografi om [[Josaphat]], som forskare senare har framhållit som anmärkningsvärd därför att den presenterar en kristen bild av [[Buddha]]s levnad.

== Litterära verk ==
* ''Sheng chiao jih-k'e'' (Exercitium quotidianum variarum precum) 1602, 1795, 1800, 1874, 1876, 1920, 1922
* ''Szu shuo'' (om döden)
* ''Nien-chu mo hsiang kuei-ch'eng'' (hur recitera rosenkransen)
* ''Sheng-jen tao-wen'' (allhelgona litanian)
* ''Shen-Mu te hsü tao-wen'' (litania till den allra heligaste Jungfru)
* ''Chi chiu shih-i'' (hur själen blir frälst)
* ''Sheng Jo-sa-fa hsing-shih'' (de heliga Barlaams och Josaphats levnad), 1602, 1610, 1645
* ''Ti-chen chieh'' (traktat om jordskalvet år 1624), 1624, 1679
* ''Ling-huan tao-t'i shuo'' (om själen)
* ''Ch'ung-chen li-chu'' (verk om kalendern, medförfattare tillsammans med p. Terrenz), 1634
* ''Libellus precum cum officio funebri et sepulturae'' ca. 1602
* ''Responsa ad decem objectiones Litteratae...'' 1642
* ''Memoriale'' (på kinesiska), 1606
* ''Respuesta breve sobre las controversias de el Xang Ti, Tien Xin, y Ling Hoen (esto es de el Rey de lo alto, espiritus, a alma racional, quepone el China)...'' (lat.: Responsio brevis..., 1623), i: Domingo Navarrete, Tratados Históricos... I, 1676, 246-289, fransk: Traité sur quelques points de la Religion des Chinois..., 1701, og i : Viri illustris Godefredi Guil. Leibnitii Epistolae ad diversos II, 1735, utg. Christian Kortholt, 165-266, og i: G. G. Leibnitii Opera Omnia IV, 1768, red. av L. Dutens, 89-144, engelska: A Short Answer Concerning the Controversies about Xang Ti, Tien Xin and Ling Hoen and Other Chinese Names and Terms, i: An Account of the Empire of China, i Churchill, A Collection of Voyages and Travels I, 1704, 165-202, 1732, 1744
* Brev: 18.10.1598, i: Recentissimo de amplissimo Regno Chinae..., 1601, 1-50, Jean Oran, Japonica Sinensia..., 1610, franska: Les Annales du Japon, de la Chine..., 1601, Copia d'una breve relatione..., 1601, 42-81, Nouveaux advis du Royaume de la Chine..., 1604, Nr. 1, J. Hay, De Rebus Japonicis, Indicis..., 1605, 913-934; 5.2. 1598, 30.11. 1598, 23.11. 1610, i: Matteo Ricci, Opere storiche II, 1913, red. av Tacchi-Venturi, 467-493; 20.11. 1599, i: Riccardi Ricci, II P. Matteo Ricci, 1910, 36 f.; ''Carmen hexametrum in honorem B.M.V.'', brev av 20.10.1600, begge i: Scienziati siciliani gesuiti in Cina nel secolo XVII. Atti del Convegno, 1985, 253-257, 259-262.

==Litteratur==
* Liam Matthew Brockey: ''Journey to the East. The Jesuit Mission to China, 1579-1724'', Cambridge: The Belknap Press of Harvard University Press, 2007.
*L. Carrington Goodrich & Chao-Ying Fang (red.): ''Dictionary of Ming Biography'', 2 bd., New York/London: Columbia University Press 1976
* Gianni Criveller: ''Preaching Christ in Late Ming China: The Jesuits' Presentation of Christ from Matteo Ricci to Giulio Aleni'', Taipei:Taipei Ricci Institute 1997 {{ISBN|2-910969-02-9}}
* Jacques Gernet: ''Chine et christianisme. La première confrontation'', Paris: Gallimard, 1991.
* George H. Dunne S.J., ''Generation of Giants. The Story of the Jesuits in the Last Decade of the Ming Dynasty'', Notre Dame (Indiana): University of Notre Dame Press, 1962.
* Wenchao Li, Hans Poser (utg): ''Gottfried Wilhelm Leibniz. Discours sur la Théologie Naturelle des Chinois'', Frankfurt am Main: Vittorio Klostermann, 2002 (med fransk översättning av ''De Confucio''traktaten med Leibniz  anmärkningar)

==Referenser==
===Noter===
<references/>

:{{översatt|url=http://no.wikipedia.org/w/index.php?title=Niccol%C3%B2_Longobardo&oldid=7528322|språkversion=norskspråkiga (bokmål)}}

{{STANDARDSORTERING:Longobardo, Niccolo}}

[[Kategori:Missionärer i Kina]]
[[Kategori:Italienska jesuiter]]
[[Kategori:Italienska romersk-katolska präster]]
[[Kategori:Födda 1565]]
[[Kategori:Italienska missionärer]]
[[Kategori:Avlidna 1655]]
[[Kategori:Nowp]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:WP:Projekt Kina]]
[[Kategori:Personer från Catania]]


text:
# Nedre Norrlands militärområde
Nedre Norrlands militärområde (Milo NN), ursprungligen II. militärområdet, var ett militärområde inom svenska Försvarsmakten som verkade åren 1942–1993. Förbandsledningen var förlagd i Östersunds garnison i Östersund.

## Historik
Nedre Norrlands militärområde grundades genom försvarsbeslutet 1942 som II.militärområdet, och ledes av en militärbefälhavare vilken tillfördes ansvaret för den territoriella och den markoperativa uppgiften. År 1966 gjorde en namnändring av militärområdet till Nedre Norrlands militärområde. Samtidigt tillfördes de operativa uppgifterna från marinkommandochefer och jakteskaderchefer, vilket gjorde att militärbefälhavaren fick ansvar för den samlade operativa ledning för samtliga stridskrafter inom militärområdet, samt ansvarade även för den territoriella och den markoperativa uppgiften.
Nedre Norrlands militärområdes stab var belägen i Östersund och ingick i Östersunds garnison. Den 1 juli 1993 slogs Nedre Norrlands militärområde och Övre Norrlands militärområde (Milo ÖN) ihop och bildade Norra militärområdet (Milo N) och täckte då i praktiken hela Norrland.

## Försvarsområden
Militärområdet var uppdelat i ett antal försvarsområden vilka täckte Jämtlands län och Västernorrlands län. Åren 1942–1966 samt 1982–1993 omfattade det även Gävleborgs län. I samband med OLLI-reformen, vilken pågick åren 1973–1975, uppgick försvarsområdesstaberna inom militärområdet i regel i ett brigadproducerande regemente och bildade ett försvarsområdesregemente.
| Fo 21 - Fo 21 – Gävle försvarsområde 1942–1966 (Överfördes 1966 till Östra militärområdet) - Fo 21 – Gävleborgs försvarsområde, 1982–1997 (Överfördes 1982 från Östra militärområdet) Fo 22 - Fo 22 – Östersunds försvarsområde, 1942–1974 - Fo 22 – Jämtlands försvarsområde, 1974–1997 | Fo 23 - Fo 23 – Härnösands försvarsområde, 1942–1974 - Fo 23 – Västernorrlands försvarsområde, 1974–1997 - Fo 23 – Västernorrlands och Jämtlands försvarsområde, 1998–2000 Fo 24 - Fo 24 – Hemsö försvarsområde, 1942–1957 (Uppgick 1957 i Fo 23) Fo 25 - Fo 25 – Sundsvalls försvarsområde, 1947–1955 (Uppgick 1955 i Fo 21 och Fo 23) |

## Ingående enheter
Från 1942 till den 30 juni 1993 ingick nedanstående förband, staber och skolor i Nedre Norrlands militärområde. Åren 1942–1966 var endast arméstridskrafterna underställda militärbefälhavaren, då de marina och flygvapenförbanden var underställda marinkommandon samt flygeskadrar. År 1966 upplöstes marinkommandona samt flygeskadrarna och samtliga förband i Nedre Norrland underställdes militärbefälhavaren. Militärområdena omfattade då samtliga försvarsgrenar.

### Organisation 1945
- II. militärbefälsstaben, Östersund.[3]
- A 4 – Norrlands artilleriregemente, Östersund.
- ArtKS – Artilleriets kadettskola, Östersund.
- I 5 – Jämtlands fältjägarregemente, Östersund.
- I 14 – Hälsinge regemente, Gävle
- I 21 – Västernorrlands regemente, Sollefteå.
- Lv 5 – Sundsvalls luftvärnskår, Sundsvall.
- T 3 – Norrlands trängkår, Sollefteå.

### Organisation 1955
- II. militärbefälsstaben, Östersund.[4]
- A 4 – Norrlands artilleriregemente, Östersund.
- I 5 – Jämtlands fältjägarregemente, Östersund.
- I 14 – Hälsinge regemente, Gävle.
- I 21 – Västernorrlands regemente, Sollefteå.
- IB 14 – Gästrikebrigaden, Gävle.
- IB 21 – Ådalsbrigaden, Sollefteå.
- IB 25 – Fältjägarbrigaden, Östersund.
- IB 35 – Härjedalsbrigaden, Östersund.
- IB 44 – Hälsingebrigaden, Gävle.
- IB 51 – Ångermanlandsbrigaden, Sollefteå.
- Lv 5 – Sundsvalls luftvärnskår, Sundsvall.
- T 3 – Norrlands trängregemente, Sollefteå.

### Organisation 1964
- II. militärbefälsstaben, Östersund.[5]
- A 4 – Norrlands artilleriregemente, Östersund.
- I 5 – Jämtlands fältjägarregemente, Östersund.
- I 14 – Hälsinge regemente, Gävle.
- I 21 – Västernorrlands regemente, Sollefteå.
- IB 14 – Gästrikebrigaden, Gävle.
- IB 21 – Ådalsbrigaden, Sollefteå.
- IB 44 – Hälsingebrigaden, Gävle.
- IB 51 – Ångermanlandsbrigaden, Sollefteå.
- Lv 5 – Sundsvalls luftvärnskår, Sundsvall.
- NB 35 – Jämtlandsbrigaden, Östersund.
- T 3 – Norrlands trängregemente, Sollefteå.

### Organisation 1971
- A 4 – Norrlands artilleriregemente, Östersund.
- F 4 – Jämtlands flygflottilj, Östersund.
- I 5 – Jämtlands fältjägarregemente, Östersund.
- I 21 – Västernorrlands regemente, Sollefteå.
- IB 21 – Ådalsbrigaden, Sollefteå.
- IB 51 – Ångermanlandsbrigaden, Sollefteå.
- NK – Norrlands kustartilleriförsvar, Härnösand.
- KA 5 – Härnösands kustartillerikår, Härnösand.
- Lv 5 – Sundsvalls luftvärnskår, Sundsvall.
- NB 35 – Jämtlandsbrigaden, Östersund.
- T 3 – Norrlands trängregemente, Sollefteå.
- ÖrlBavd NK – Norrlandskustens örlogsbasavdelning, Härnösand.

### Organisation 1987
- A 4 – Norrlands artilleriregemente, Östersund.
- ATS – Arméns tekniska skola, Östersund.
- F 4 – Jämtlands flygflottilj, Östersund.
- F 15 – Hälsinge flygflottilj, Söderhamn (tillkom från Milo Ö).
- FörvS – Försvarets förvaltningsskola, Östersund.
- I 5/Fo 22 – Jämtlands fältjägarregemente, Östersund.
- I 14/Fo 21 – Hälsinge regemente, Gävle (tillkom från Milo Ö).
- I 21/Fo 23 – Västernorrlands regemente, Sollefteå.
- IB 14 – Gästrikebrigaden, Gävle.
- IB 21 – Ådalsbrigaden, Sollefteå.
- IB 44 – Hälsingebrigaden, Gävle.
- KA 5 – Härnösands kustartilleriregemente, Härnösand.
- MKN – Norrlandskustens marinkommando, Härnösand.
- NB 35 – Jämtlandsbrigaden, Östersund.
- NB 51 – Ångermanlandsbrigaden, Sollefteå.
- T 3 – Norrlands trängregemente, Sollefteå.
- SAG – Sollefteå armégarnison, Sollefteå.
- ÖAG – Östersunds armégarnison, Östersund.

### Organisation 1993
- A 4 – Norrlands artilleriregemente, Östersund.
- ATS – Arméns tekniska skola, Östersund.
- F 4 – Jämtlands flygflottilj, Östersund.
- F 15 – Hälsinge flygflottilj, Söderhamn.
- FörvHS – Försvarets förvaltningshögskola, Östersund.
- I 5/Fo 22 – Jämtlands fältjägarregemente, Östersund.
- I 14/Fo 21 – Hälsinge regemente, Gävle
- I 21/Fo 23 – Västernorrlands regemente, Sollefteå.
- IB 14 – Gästrikebrigaden, Gävle.
- KA 5 – Härnösands kustartilleriregemente, Härnösand.
- MKN – Norrlandskustens marinkommando, Härnösand.
- NB 35 – Fältjägarbrigaden, Östersund.
- NB 51 – Ångermanlandsbrigaden, Sollefteå.
- T 3 – Norrlands trängregemente, Sollefteå.

## Förläggningar och övningsplatser
När militärområdesstaben bildades den 1 oktober 1942, övertogs den stabsbyggnad som II.   arméfördelningen var grupperade till på Storgatan 47. Åren 1944–1945 uppfördes en ny stabsbyggnad på Kyrkgatan 47, där militärområdesstaben kunde flytta in sommaren 1945. I april 1968 påbörjades "Stabsbyggnad A 2" på Kyrkgatan 76 och togs i besittning ett år senare. Senare kom huset att kallas "Västerhus". Kyrkgatan 47 kom därmed att kallas för "Österhus". Efter att staben upplöstes och avvecklades, kom de båda byggnaderna att omvandlas till kontor.

## Förbandschefer

### Militärbefälhavare
- 1942–1943: Helge Jung
- 1943–1951: Henry Tottie
- 1951–1960: Harald Hægermark
- 1960–1966: Malcolm Murray
- 1966–1973: Tage Olihn
- 1973–1978: Per Rudberg
- 1978–1982: Gustaf Peyron
- 1982–1987: Rolf Wigur
- 1987–1992: Generalmajor Bengt Lönnbom
- 1992–1992: Generallöjtnant Lars-Erik Wahlgren[b]
- 1992–1993: Överste 1. graden Lars-Olof Strandberg[8]

### Milostabschefer
- 1942–1944: Fale Burman
- 1944–1946: Stig af Klercker
- 1946–1949: Anders Hammarsjö
- 1949–1951: Per-Hjalmar Bauer
- 1951–1953: Karl Sergel
- 1953–1959: Lennart Lundmark
- 1959–1962: Atos Gordh
- 1962–1966: Lars-Fritiof Melin
- 1966–1970: Gunnar Eklund
- 1970–1972: Bo Varenius
- 1972–1974: Gustaf Peyron
- 1974–1978: Bengt Hallenberg
- 1978–1979: Jan-Henrik Torselius
- 1979–1981: Lennart Jedeur-Palmgren
- 1981–1983: Harry Winblad
- 1983–1989: Bertil Daggfeldt
- 1989–1991: Lars-Olof Strandberg
- 1992–1993: Vakant[8]

## Namn, beteckning och förläggningsort
| II. militärområdet            | 1942-10-01 | – | 1966-09-30 |
| Nedre Norrlands militärområde | 1966-10-01 | – | 1993-06-30 |

| II. Milo | 1942-10-01 | – | 1966-09-30 |
| Milo NN  | 1966-10-01 | – | 1993-06-30 |

| Östersunds garnison (F) | 1942-10-01 | – | 1993-06-30 |

## Galleri
- Stabsbyggnaden "Österhus" på Kyrkgatan 53.
- Portalen till stabsbyggnad på Kyrkgatan 53, Österhus, är utförd av den kände skulptören professor Bror Marklund.[9]
- Vy över de två stabsbyggnaderna på Kyrkgatan.
- Stabsbyggnaden på Kyrkgatan 76, "Västerhus".
- Entréparti till stabsbyggnaden på Kyrkgatan 76.
- Baksidan av stabsbyggnaden på Kyrkgatan 76.

title: Nedre Norrlands militärområde

wikitext:
{{Militär enhet
|enhetsnamn                = Nedre Norrlands militärområde<br />(Milo NN)
|officielltnamn            = {{nowrap|Nedre Norrlands militärområde}}
|grenfärg                  =
|bild                      = [[Fil:Nedre Norrlands militärområdesstab vapen.svg|180px]]
|bildtext                  = {{blasonering2|namn=Nedre Norrlands militärområde}}
|datum                     = 1942–1993
|land                      = [[Sverige]]
|lojalitet                 =
|försvarsgren              = [[Försvarsmaktsgemensamt förband|Försvarsmaktsgemensam]]
|typ                       = [[Militärområde]]
|roll                      = Operativ, territoriell och taktisk verksamhet
|storlek                   = [[Stab]]
|föregångare               = II. arméfördelningen
|efterföljare              = [[Norra militärområdet]]
|ingående delar            =
|ingående delar beteckning = Ingående delar
|kommando_struktur  = [[Försvarsstaben]]
|högkvarter         = [[Östersunds garnison]]
|förläggningsort    = [[Östersund]]
|övningsplats       =
|smeknamn           =
|beskyddare         =
|motto              =
|färger             =
|marsch             =
|maskot             =
|slag               =
|årsdagar           =
|dekorationer       =
|segernamn          =
|webbplats          =
<!-- Befälhavare -->
|befälhavare1       = {{nowrap|[[Lars-Olof Strandberg]] {{Anmärkning|[[Lars-Olof Strandberg]] blev sista [[militärbefälhavare]]n för militärområdet.}}}}
|titel befälhavare1 = Militärbefälhavare
|befälhavare2       =
|titel befälhavare2 =
|befälhavare3       =
|titel befälhavare3 =
|befälhavare4       =
|titel befälhavare4 =
|framstående_befälhavare            =
|titel framstående_befälhavare      =
<!-- Tjänstetecken -->
|identifikationssymbol              = [[Fil:Naval Ensign of Sweden.svg|100px]]
|identifikationssymbol_beteckning   = Sveriges örlogsflagga
|identifikationssymbol_2            =
|identifikationssymbol_2_beteckning = Tjänstgöringstecken
|identifikationssymbol_3            = [[File:AM.019510.jpg|100px]]
|identifikationssymbol_3_beteckning = Kommandotecken
|identifikationssymbol_4            =
|identifikationssymbol_4_beteckning = Tilläggstecken
}}
'''Nedre Norrlands militärområde''' ('''Milo NN'''), ursprungligen '''II. militärområdet''', var ett [[militärområde]] inom svenska [[Försvarsmakten (Sverige)|Försvarsmakten]] som verkade åren 1942–1993. Förbandsledningen var förlagd i [[Östersunds garnison]] i [[Östersund]].<ref name="Holmberg (1993), s. 86-92">Holmberg (1993), s. 86-92</ref><ref name="Lindström (2001), s. 9-12">Lindström (2001), s. 9-12</ref>

==Historik==
Nedre Norrlands militärområde grundades genom [[försvarsbeslutet 1942]] som II.militärområdet, och ledes av en [[militärbefälhavare]] vilken tillfördes ansvaret för den territoriella och den markoperativa uppgiften. År 1966 gjorde en namnändring av militärområdet till Nedre Norrlands militärområde. Samtidigt tillfördes de operativa uppgifterna från marinkommandochefer och jakteskaderchefer, vilket gjorde att militärbefälhavaren fick ansvar för den samlade operativa ledning för samtliga stridskrafter inom militärområdet, samt ansvarade även för den territoriella och den markoperativa uppgiften.

Nedre Norrlands militärområdes stab var belägen i Östersund och ingick i Östersunds garnison. Den 1 juli 1993 slogs Nedre Norrlands militärområde och [[Övre Norrlands militärområde]] (Milo ÖN) ihop och bildade [[Norra militärområdet]] (Milo N) och täckte då i praktiken hela [[Norrland]].

==Försvarsområden==
Militärområdet var uppdelat i ett antal [[försvarsområden]] vilka täckte [[Jämtlands län]] och [[Västernorrlands län]]. Åren 1942–1966 samt 1982–1993 omfattade det även [[Gävleborgs län]]. I samband med [[OLLI-reformen]], vilken pågick åren 1973–1975, uppgick försvarsområdesstaberna inom militärområdet i regel i ett brigadproducerande regemente och bildade ett försvarsområdesregemente.

{{#invoke:Kolumner|kolumner_manuell|kolumnbredd=2000
|<big>Fo 21</big>
|*Fo 21 – [[Gävle försvarsområde]] 1942–1966 (Överfördes 1966 till Östra militärområdet)
|*Fo 21 – [[Gävleborgs försvarsområde]], 1982–1997 (Överfördes 1982 från Östra militärområdet)
|<big>Fo 22</big>
|*Fo 22 – [[Östersunds försvarsområde]], 1942–1974
|*Fo 22 – [[Jämtlands försvarsområde]], 1974–1997
|%bryt
|<big>Fo 23</big>
|*Fo 23 – [[Härnösands försvarsområde]], 1942–1974
|*Fo 23 – [[Västernorrlands försvarsområde]], 1974–1997
|*Fo 23 – [[Västernorrlands och Jämtlands försvarsområde]], 1998–2000
|<big>Fo 24</big>
|*Fo 24 – [[Hemsö försvarsområde]], 1942–1957 (Uppgick 1957 i Fo 23)
|<big>Fo 25</big>
|*Fo 25 – [[Sundsvalls försvarsområde]], 1947–1955 (Uppgick 1955 i Fo 21 och Fo 23)
}}

==Ingående enheter==
Från 1942 till den 30 juni 1993 ingick nedanstående förband, staber och skolor i Nedre Norrlands militärområde. Åren 1942–1966 var endast arméstridskrafterna underställda militärbefälhavaren, då de marina och flygvapenförbanden var underställda marinkommandon samt flygeskadrar. År 1966 upplöstes marinkommandona samt flygeskadrarna och samtliga förband i Nedre Norrland underställdes militärbefälhavaren. Militärområdena omfattade då samtliga [[försvarsgren]]ar.

===Organisation 1945===
{{Kolumner|antal=2}}
* II. militärbefälsstaben, Östersund.<ref>{{runeberg.org|statskal|1945|0298.html Arméns indelning}}</ref>
* [[Norrlands artilleriregemente|A 4 – Norrlands artilleriregemente]], Östersund.
* [[Artilleriets officershögskola|ArtKS – Artilleriets kadettskola]], Östersund.
* [[Jämtlands fältjägarregemente|I 5 – Jämtlands fältjägarregemente]], Östersund.
* [[Hälsinge regemente|I 14 – Hälsinge regemente]], Gävle
* [[Västernorrlands regemente|I 21 – Västernorrlands regemente]], Sollefteå.
* [[Sundsvalls luftvärnskår|Lv 5 – Sundsvalls luftvärnskår]], Sundsvall.
* [[Norrlands trängregemente|T 3 – Norrlands trängkår]], Sollefteå.
{{Kolumner-slut}}

===Organisation 1955===
{{Kolumner|antal=2}}
* II. militärbefälsstaben, Östersund.<ref>{{runeberg.org|statskal|1955|0347.html Arméns indelning}}</ref>
* [[Norrlands artilleriregemente|A 4 – Norrlands artilleriregemente]], Östersund.
* [[Jämtlands fältjägarregemente|I 5 – Jämtlands fältjägarregemente]], Östersund.
* [[Hälsinge regemente|I 14 – Hälsinge regemente]], Gävle.
* [[Västernorrlands regemente|I 21 – Västernorrlands regemente]], Sollefteå.
* [[Gästrikebrigaden|IB 14 – Gästrikebrigaden]], Gävle.
* [[Ådalsbrigaden|IB 21 – Ådalsbrigaden]], Sollefteå.
* [[Fältjägarbrigaden (1949–1958)|IB 25 – Fältjägarbrigaden]], Östersund.
* [[Fältjägarbrigaden (nya)|IB 35 – Härjedalsbrigaden]], Östersund.
* [[Hälsingebrigaden|IB 44 – Hälsingebrigaden]], Gävle.
* [[Ångermanlandsbrigaden|IB 51 – Ångermanlandsbrigaden]], Sollefteå.
* [[Sundsvalls luftvärnskår|Lv 5 – Sundsvalls luftvärnskår]], Sundsvall.
* [[Norrlands trängregemente|T 3 – Norrlands trängregemente]], Sollefteå.
{{Kolumner-slut}}

===Organisation 1964===
{{Kolumner|antal=2}}
* II. militärbefälsstaben, Östersund.<ref>{{runeberg.org|statskal|1964|0347.html Arméns indelning}}</ref>
* [[Norrlands artilleriregemente|A 4 – Norrlands artilleriregemente]], Östersund.
* [[Jämtlands fältjägarregemente|I 5 – Jämtlands fältjägarregemente]], Östersund.
* [[Hälsinge regemente|I 14 – Hälsinge regemente]], Gävle.
* [[Västernorrlands regemente|I 21 – Västernorrlands regemente]], Sollefteå.
* [[Gästrikebrigaden|IB 14 – Gästrikebrigaden]], Gävle.
* [[Ådalsbrigaden|IB 21 – Ådalsbrigaden]], Sollefteå.
* [[Hälsingebrigaden|IB 44 – Hälsingebrigaden]], Gävle.
* [[Ångermanlandsbrigaden|IB 51 – Ångermanlandsbrigaden]], Sollefteå.
* [[Sundsvalls luftvärnskår|Lv 5 – Sundsvalls luftvärnskår]], Sundsvall.
* [[Jämtlandsbrigaden|NB 35 – Jämtlandsbrigaden]], Östersund.
* [[Norrlands trängregemente|T 3 – Norrlands trängregemente]], Sollefteå.
{{Kolumner-slut}}

===Organisation 1971===
{{Kolumner|antal=2}}
* [[Norrlands artilleriregemente|A 4 – Norrlands artilleriregemente]], Östersund.
* [[Jämtlands flygflottilj|F 4 – Jämtlands flygflottilj]], Östersund.
* [[Jämtlands fältjägarregemente|I 5 – Jämtlands fältjägarregemente]], Östersund.
* [[Västernorrlands regemente|I 21 – Västernorrlands regemente]], Sollefteå.
* [[Ådalsbrigaden|IB 21 – Ådalsbrigaden]], Sollefteå.
* [[Ångermanlandsbrigaden|IB 51 – Ångermanlandsbrigaden]], Sollefteå.
* [[Norrlands kustartilleriförsvar|NK – Norrlands kustartilleriförsvar]], Härnösand.
*[[Härnösands kustartilleriregemente|KA 5 – Härnösands kustartillerikår]], Härnösand.
* [[Sundsvalls luftvärnskår|Lv 5 – Sundsvalls luftvärnskår]], Sundsvall.
* [[Jämtlandsbrigaden|NB 35 – Jämtlandsbrigaden]], Östersund.
* [[Norrlands trängregemente|T 3 – Norrlands trängregemente]], Sollefteå.
* [[Norrlandskustens örlogsbasavdelning|ÖrlBavd NK – Norrlandskustens örlogsbasavdelning]], Härnösand.
{{Kolumner-slut}}

===Organisation 1987===
{{Kolumner|antal=2}}
* [[Norrlands artilleriregemente|A 4 – Norrlands artilleriregemente]], Östersund.
* [[Arméns tekniska skola|ATS – Arméns tekniska skola]], Östersund.
* [[Jämtlands flygflottilj|F 4 – Jämtlands flygflottilj]], Östersund.
* [[Hälsinge flygflottilj|F 15 – Hälsinge flygflottilj]], Söderhamn (tillkom från Milo Ö).
* [[Försvarets förvaltningshögskola|FörvS – Försvarets förvaltningsskola]], Östersund.
* [[Jämtlands fältjägarregemente|I 5/Fo 22 – Jämtlands fältjägarregemente]], Östersund.
* [[Hälsinge regemente|I 14/Fo 21 – Hälsinge regemente]], Gävle (tillkom från Milo Ö).
* [[Västernorrlands regemente|I 21/Fo 23 – Västernorrlands regemente]], Sollefteå.
* [[Gästrikebrigaden|IB 14 – Gästrikebrigaden]], Gävle.
* [[Ådalsbrigaden|IB 21 – Ådalsbrigaden]], Sollefteå.
* [[Hälsingebrigaden|IB 44 – Hälsingebrigaden]], Gävle.
* [[Härnösands kustartilleriregemente|KA 5 – Härnösands kustartilleriregemente]], Härnösand.
* [[Norrlandskustens marinkommando|MKN – Norrlandskustens marinkommando]], Härnösand.
* [[Jämtlandsbrigaden|NB 35 – Jämtlandsbrigaden]], Östersund.
* [[Ångermanlandsbrigaden|NB 51 – Ångermanlandsbrigaden]], Sollefteå.
* [[Norrlands trängregemente|T 3 – Norrlands trängregemente]], Sollefteå.
* [[Sollefteå armégarnison|SAG – Sollefteå armégarnison]], Sollefteå.
* [[Östersunds armégarnison|ÖAG – Östersunds armégarnison]], Östersund.
{{Kolumner-slut}}

===Organisation 1993===
{{Kolumner|antal=2}}
* [[Norrlands artilleriregemente|A 4 – Norrlands artilleriregemente]], Östersund.
* [[Arméns tekniska skola|ATS – Arméns tekniska skola]], Östersund.
* [[Jämtlands flygflottilj|F 4 – Jämtlands flygflottilj]], Östersund.
* [[Hälsinge flygflottilj|F 15 – Hälsinge flygflottilj]], Söderhamn.
* [[Försvarets förvaltningshögskola|FörvHS – Försvarets förvaltningshögskola]], Östersund.
* [[Jämtlands fältjägarregemente|I 5/Fo 22 – Jämtlands fältjägarregemente]], Östersund.
* [[Hälsinge regemente|I 14/Fo 21 – Hälsinge regemente]], Gävle
* [[Västernorrlands regemente|I 21/Fo 23 – Västernorrlands regemente]], Sollefteå.
* [[Gästrikebrigaden|IB 14 – Gästrikebrigaden]], Gävle.
* [[Härnösands kustartilleriregemente|KA 5 – Härnösands kustartilleriregemente]], Härnösand.
* [[Norrlandskustens marinkommando|MKN – Norrlandskustens marinkommando]], Härnösand.
* [[Fältjägarbrigaden (nya)|NB 35 – Fältjägarbrigaden]], Östersund.
* [[Ångermanlandsbrigaden|NB 51 – Ångermanlandsbrigaden]], Sollefteå.
* [[Norrlands trängregemente|T 3 – Norrlands trängregemente]], Sollefteå.
{{Kolumner-slut}}

==Förläggningar och övningsplatser==
När militärområdesstaben bildades den 1 oktober 1942, övertogs den stabsbyggnad som II.   arméfördelningen var grupperade till på Storgatan 47. Åren 1944–1945 uppfördes en ny stabsbyggnad på Kyrkgatan 47, där militärområdesstaben kunde flytta in sommaren 1945.<ref>Westerberg (1993), s. 59</ref> I april 1968 påbörjades "Stabsbyggnad A 2" på Kyrkgatan 76 och togs i besittning ett år senare. Senare kom huset att kallas "Västerhus". Kyrkgatan 47 kom därmed att kallas för "Österhus".<ref>Westerberg (1993), s. 68-69</ref> Efter att staben upplöstes och avvecklades, kom de båda byggnaderna att omvandlas till kontor.<ref name="Holmberg (1993), s. 86-92"/>

==Förbandschefer==
===Militärbefälhavare===
{{Kolumner|antal=2}}
*1942–1943: [[Helge Jung]]
*1943–1951: [[Henry Tottie (militär)|Henry Tottie]]
*1951–1960: [[Harald Hægermark]]
*1960–1966: [[Malcolm Murray]]
*1966–1973: [[Tage Olihn]]
*1973–1978: [[Per Rudberg]]
*1978–1982: [[Gustaf Peyron (1921–2007)|Gustaf Peyron]]
*1982–1987: [[Rolf Wigur]]
*1987–1992: Generalmajor [[Bengt Lönnbom]]
*1992–1992: Generallöjtnant [[Lars-Erik Wahlgren]]{{Anmärkning|Generallöjtnant [[Lars-Erik Wahlgren]] hade ett förordnade på två år (1992–1994),<ref>{{bokref |url=https://gupea.ub.gu.se/bitstream/2077/59882/1/gupea_2077_59882_1.pdf |titel=Sveriges statskalender 1992 |redaktör=Spiegelberg, Christina |år=1992|utgivare=Fritzes offentliga publikationer|utgivningsort=Stockholm|isbn=913812694X|libris=3682771 |sid=387}}</ref> men tillträdde aldrig tjänsten. Milo NN lades sedan ner 1993. År 1992 blev istället stabschefen överste 1. graden [[Lars-Olof Strandberg]] siste militärbefälhavaren för militärområdet.<ref name="Almqvist (1993), s. 379"/>}}
*1992–1993: Överste 1. graden [[Lars-Olof Strandberg]]<ref name="Almqvist (1993), s. 379"/>
{{kolumner-slut}}

===Milostabschefer===
{{Kolumner|antal=2}}
*1942–1944: [[Fale Burman (officer)|Fale Burman]]
*1944–1946: [[Stig af Klercker]]
*1946–1949: [[Anders Hammarsjö]]
*1949–1951: [[Per-Hjalmar Bauer]]
*1951–1953: [[Karl Sergel]]
*1953–1959: [[Lennart Lundmark (militär)|Lennart Lundmark]]
*1959–1962: [[Atos Gordh]]
*1962–1966: [[Lars-Fritiof Melin]]
*1966–1970: [[Gunnar Eklund (militär)|Gunnar Eklund]]
*1970–1972: [[Bo Varenius]]
*1972–1974: [[Gustaf Peyron (1921–2007)|Gustaf Peyron]]
*1974–1978: [[Bengt Hallenberg]]
*1978–1979: [[Jan-Henrik Torselius]]
*1979–1981: [[Lennart Jedeur-Palmgren]]
*1981–1983: [[Harry Winblad]]
*1983–1989: [[Bertil Daggfeldt]]
*1989–1991: [[Lars-Olof Strandberg]]
*1992–1993: Vakant<ref name="Almqvist (1993), s. 379">{{bokref|titel=Sveriges statskalender 1993 |url=https://gupea.ub.gu.se/bitstream/2077/59883/1/gupea_2077_59883_1.pdf |redaktör=Almqvist, Gerd |år=1993|utgivare=Fritzes offentliga publikationer|utgivningsort=Stockholm|isbn=9138128098|libris=3682772 |sid=379}}</ref>
{{kolumner-slut}}

==Namn, beteckning och förläggningsort==
{|
|-----
| valign="top" width=40% |
{| class="toccolours" style="float: auto; clear: none; margin: 0 0 0.5em 1em;" width="400px"
|+ style="font-size: larger; margin-left: 1em;"|'''Namn'''
|- style="vertical-align: top;"
| ''II. militärområdet'' ||width="24%"| 1942-10-01 ||width="2%"|–||width="24%"| 1966-09-30
|- style="vertical-align: top;"
| ''Nedre Norrlands militärområde'' ||width="24%"| 1966-10-01 ||width="2%"|–||width="24%"| 1993-06-30
|}
{| class="toccolours" style="float: auto; clear: right; margin: 0 0 0.5em 1em;" width="400px"
|+ style="font-size: larger; margin-left: 1em;"|'''Beteckningar'''
|- style="vertical-align: top;"
| II. Milo ||width="24%"| 1942-10-01 ||width="2%"|–||width="24%"| 1966-09-30
|- style="vertical-align: top;"
| Milo NN ||width="24%"| 1966-10-01 ||width="2%"|–||width="24%"| 1993-06-30
|}
| valign="top" width=40% |
{| class="toccolours" style="float: auto; clear: right; margin: 0 0 0.5em 1em;" width="400px"
|+ style="font-size: larger; margin-left: 1em;"|'''Förläggningsort'''
|- style="vertical-align: top;"
| [[Östersunds garnison]] (F)|| 1942-10-01 ||–|| 1993-06-30
|}
|}

==Galleri==
<gallery mode="packed">
File:Östersund, Kyrkgatan, juli 2018 (01).jpg|Stabsbyggnaden "Österhus" på Kyrkgatan 53.
File:Östersund, Kyrkgatan, juli 2018 (04).jpg|Portalen till stabsbyggnad på Kyrkgatan 53, ''Österhus'', är utförd av den kände skulptören professor [[Bror Marklund]].<ref>Westerberg (1993), s. 62</ref>
File:Östersund, Kyrkgatan, juli 2018 (05).jpg|Vy över de två stabsbyggnaderna på Kyrkgatan.
File:Östersund, Kyrkgatan, juli 2018 (07).jpg|Stabsbyggnaden på Kyrkgatan 76, "Västerhus".
File:Östersund, Kyrkgatan, juli 2018 (09).jpg|Entréparti till stabsbyggnaden på Kyrkgatan 76.
File:Östersund, Kyrkgatan, juli 2018 (12).jpg|Baksidan av stabsbyggnaden på Kyrkgatan 76.
</gallery>

==Se även==
{{Kolumner|antal=2}}
*[[Jämtlands fältjägarregemente]]
*[[Nedre norra arméfördelningen]]
*[[Norra militärområdet]]
*[[Norrlands artilleriregemente]]
*[[Östersunds garnison]]
*[[Övre Norrlands militärområde]]
{{Kolumner-slut}}

==Referenser==
===Anmärkningar===
{{Anmärkningslista}}

===Noter===
<references/>

===Tryckta källor===
*{{bokref |efternamn=Holmberg |förnamn=Björn |titel=Arméns regementen, skolor och staber: [en uppslagsbok] : en sammanställning |år=1993 |utgivare=Svenskt militärhistoriskt bibliotek (SMB) |utgivningsort=Arvidsjaur |isbn=91-972209-0-6 |libris=7796532}}
*{{bokref |titel=Minnesskrift över Norra militärområdesstaben |redaktör=[[Anders Lindström (general)|Lindström, Anders]]|år=2001 |utgivare=Norra militärområdesstaben |utgivningsort=Boden |libris=8650515}}
*{{bokref |titel=Försvarets marscher och signaler förr och nu |efternamn=Sandberg |förnamn=Bo |år=2007 |utgivare=Militärmusiksamfundet med Svenskt Marscharkiv |utgivningsort=Gävle |isbn=978-91-631-8699-8}}
*{{bokref |titel=Militär ledning i nedre Norrland: minnesskrift med anledning av Milo NN upphörande 1993 |efternamn=Westerberg |förnamn=Lennart |år=1993 |utgivare=Nedre Norrlands militärområde |utgivningsort=Östersund |libris=1698050}}

==Vidare läsning==
*{{bokref |titel=Minnesskrift över Norra militärområdesstaben |redaktör=[[Anders Lindström (general)|Lindström, Anders]]|år=2001 |utgivare=Norra militärområdesstaben |utgivningsort=Boden |libris=8650515}}
*{{bokref |titel=Militär ledning i nedre Norrland: minnesskrift med anledning av Milo NN upphörande 1993 |efternamn=Westerberg |förnamn=Lennart |år=1993 |utgivare=Nedre Norrlands militärområde |utgivningsort=Östersund |libris=1698050}}

==Externa länkar==
* {{commonscat|Nedre Norrlands militärområde}}

{{Svenska militärområden}}
{{Svenska Försvarsmakten}}

[[Kategori:Militärområden i Sverige]]
[[Kategori:Östersunds garnison]]
[[Kategori:Svenska militära enheter bildade 1942]]
[[Kategori:Svenska militära enheter upplösta 1993]]

title: Information

Officiellt namn: Nedre Norrlands militärområde

Försvarsgren: Försvarsmaktsgemensam

Typ: Militärområde

Del av: Försvarsstaben

Föregångare: II. arméfördelningen

Efterföljare: Norra militärområdet

Storlek: Stab

Högkvarter: Östersunds garnison

Förläggningsort: Östersund

title: Befälhavare

Militärbefälhavare: Lars-Olof Strandberg


text:
# Håbols socken
Håbols socken i Dalsland ingick i Vedbo härad, ingår sedan 1971 i Dals-Eds kommun och motsvarar från 2016 Håbols distrikt.
Socknens areal är 143,13 kvadratkilometer varav 128,77 land. År 2000 fanns här 324 invånare. Kyrkbyn Håbol med sockenkyrkan Håbols kyrka ligger i socknen.

## Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Håbols församling och för de borgerliga frågorna bildades Håbols landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Dals-Eds landskommun som 1971 ombildades till Dals-Eds kommun. Församlingen uppgick 2010 i Dals-Eds församling.
1 januari 2016 inrättades distriktet Håbol, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.
Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vedbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente och Vedbo kompani.

## Geografi
Håbols socken ligger sydväst om Bengtsfors med sjön Stora Le i väster och omkring sjöar som Grann, Torrsjön och Vångsjön. Socknen har odlingsbygd vid sjöarna och är i övrigt en kuperad sjörik och bergig skogsbygd.

## Fornlämningar
Från stenåldern har boplatser och en hällkista påträffats. Från järnåldern finns gravar, stensättningar och en fornborg.

## Namnet
Namnet skrevs 1531 Hoböll och kommer från gården vid kyrkan. Efterleden innehåller bol/böle, 'nybygge; gård'. Förleden kan innehålla hor, 'hög'.

## Befolkningsutveckling
| Befolkningsutvecklingen i Håbols socken 1780–1990                                                       | Befolkningsutvecklingen i Håbols socken 1780–1990 | Befolkningsutvecklingen i Håbols socken 1780–1990 | Befolkningsutvecklingen i Håbols socken 1780–1990 | Befolkningsutvecklingen i Håbols socken 1780–1990 |
| ------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ------------------------------------------------- | ------------------------------------------------- | ------------------------------------------------- | ------------------------------------------------- |
|                                                                                |                                                   |                                                   |                                                   |                                                   |
| År                                                                                |                                                   |                                                   | Folkmängd                                         |                                                   |
| 1780                                                                                | 1780                                              |                                                   | 954                                               |                                                   |
| 1790                                                                                | 1790                                              |                                                   | 922                                               |                                                   |
| 1800                                                                                | 1800                                              |                                                   | 985                                               |                                                   |
| 1810                                                                                | 1810                                              |                                                   | 852                                               |                                                   |
| 1820                                                                                | 1820                                              |                                                   | 868                                               |                                                   |
| 1830                                                                                | 1830                                              |                                                   | 981                                               |                                                   |
| 1840                                                                                | 1840                                              |                                                   | 1 367                                             |                                                   |
| 1850                                                                                | 1850                                              |                                                   | 1 553                                             |                                                   |
| 1860                                                                                | 1860                                              |                                                   | 1 782                                             |                                                   |
| 1870                                                                                | 1870                                              |                                                   | 1 749                                             |                                                   |
| 1880                                                                                | 1880                                              |                                                   | 1 745                                             |                                                   |
| 1890                                                                                | 1890                                              |                                                   | 1 595                                             |                                                   |
| 1900                                                                                | 1900                                              |                                                   | 1 485                                             |                                                   |
| 1910                                                                                | 1910                                              |                                                   | 1 233                                             |                                                   |
| 1920                                                                                | 1920                                              |                                                   | 1 015                                             |                                                   |
| 1930                                                                                | 1930                                              |                                                   | 909                                               |                                                   |
| 1940                                                                                | 1940                                              |                                                   | 806                                               |                                                   |
| 1950                                                                                | 1950                                              |                                                   | 623                                               |                                                   |
| 1960                                                                                | 1960                                              |                                                   | 497                                               |                                                   |
| 1970                                                                                | 1970                                              |                                                   | 330                                               |                                                   |
| 1980                                                                                | 1980                                              |                                                   | 324                                               |                                                   |
| 1990                                                                                | 1990                                              |                                                   | 329                                               |                                                   |
| Anm: Källor: Umeå universitet - Tabellverket 1749-1859, Demografiska databasen, CEDAR, Umeå universitet |                                                   |                                                   |                                                   |                                                   |

title: Håbols socken

wikitext:
{{faktamall socken WD}}
'''Håbols socken''' i [[Dalsland]] ingick i [[Vedbo härad]], ingår sedan 1971 i [[Dals-Eds kommun]] och motsvarar från 2016 [[Håbols distrikt]].

Socknens areal är 143,13 [[kvadratkilometer]] varav 128,77 land.<ref name="Svensk uppslagsbok">{{Sn-SU|socken=Håbol}}</ref> År 2000 fanns här 324 invånare.<ref name="Harlen"/> Kyrkbyn [[Håbol]] med sockenkyrkan [[Håbols kyrka]] ligger i socknen.

==Administrativ historik==
Socknen har medeltida ursprung.

Vid [[kommunreformen 1862]] övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till [[Håbols församling]] och för de borgerliga frågorna bildades [[Håbols landskommun]]. Landskommunen uppgick 1952 i [[Dals-Eds landskommun]] som 1971 ombildades till Dals-Eds kommun.<ref name="Harlen">{{Bokref/Sverige från A till Ö}}</ref> Församlingen uppgick 2010 i [[Dals-Eds församling]].<ref>{{Fs-Scb}}</ref>

1 januari 2016 inrättades [[sveriges distrikt|distriktet]] Håbol, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört [[Sveriges län|län]], [[fögderi]]er, [[tingslag]] och [[domsaga|domsagor]] enligt vad som beskrivs i artikeln [[Vedbo härad]]. De [[Indelt soldat|indelta soldaterna]] tillhörde [[Västgöta-Dals regemente]] och Vedbo kompani.<ref>{{Sn-NAD-ort|socken=Håbol}}</ref>

==Geografi==
Håbols socken ligger sydväst om [[Bengtsfors]] med sjön [[Stora Le]] i väster och omkring sjöar som [[Grann]], [[Torrsjön, Dalsland|Torrsjön]] och [[Vångsjön, Dalsland|Vångsjön]]. Socknen har odlingsbygd vid sjöarna och är i övrigt en kuperad sjörik och bergig skogsbygd.<ref name="geogr">{{Bokref/Sverige geografisk beskrivning del 4}}</ref><ref name="Svensk uppslagsbok"/><ref name="NE">[[Nationalencyklopedin]]</ref><ref>{{Sn-karta|länsbokstav=P|år=1890-1897|län=Älvsborgs län}}</ref>

== Fornlämningar==
Från [[stenåldern]] har boplatser och en [[hällkista]] påträffats. Från [[järnåldern]] finns gravar, [[stensättning]]ar och en [[fornborg]].<ref name="geogr"/><ref>{{Sn-Hm|snkod=1695}}</ref><ref>{{Sn-RAÄ|snkod=1695|lan=Ds}}</ref><ref name="NE"/>
==Namnet==
Namnet skrevs 1531 ''Hoböll'' och kommer från gården vid kyrkan. Efterleden innehåller ''bol/böle'', 'nybygge; gård'. Förleden kan innehålla ''hor'', 'hög'.<ref>{{Bokref/Svenskt ortnamnslexikon/2003}}</ref>

== Befolkningsutveckling ==
{{Befolkningsutveckling2|name=|från=1750|inv1750=|inv1760=|inv1769=|inv1780=954|inv1790=922|inv1800=985|inv1810=852|inv1820=868|inv1830=981|inv1840=1367|inv1850=1553|inv1860=1782|inv1870=1749|inv1880=1745|inv1890=1595|inv1900=1485|inv1910=1233|inv1920=1015|inv1930=909|inv1940=806|inv1950=623|inv1960=497|inv1970=330|inv1980=324|inv1990=329|inv2000=|inv2010=|inv2020=|fotnot=Källor: [http://rystad.ddb.umu.se:8080/Tabellverket/Tabverk Umeå universitet - Tabellverket 1749-1859], [https://dx.doi.org/10.17197/folknetdb_v01 Demografiska databasen, CEDAR, Umeå universitet]}}

==Se även==
* [[Håbols församling]]

==Referenser==
<references/>

==Externa länkar==
*{{Sn-NAD|socken=Håbol}}
*{{Sn-Dm|socken=Håbol+socken+Dalsland}}

{{Vedbo härad}}

[[Kategori:Indelningar i Dals-Eds kommun]]
[[Kategori:Socknar i Vedbo härad]]

title: Karta

Karta: Håbols sockens läge i Västra Götalands län.

title: Koder, länkar

Namn (ISOF): lista

Kulturnav: länk

Hembygds- · portalen: Håbols distrikt

Koder, länkar: Redigera Wikidata