text:
# Fängelsestraff
Fängelse är en typ av straff i form av frihetsberövande, där den dömde efter dom i domstol låses in under en viss tid. Fängelsestraff anses svårare än böter. Det kan vara tidsbegränsat eller utdömt på livstid. I vissa fall kan bötesstraff omvandlas till fängelse. Straffet regleras i Sverige i Brottsbalken. En dom på högst sex månaders fängelse kan i Sverige i allmänhet verkställas genom intensivövervakning (elektronisk fotboja) istället för att den dömde tas in på anstalt.

## Fängelsestraffets syfte
Det finns flera anledningar till att straffa brottslingar till fängelse, bland annat inkapacitering och rehabilitering. Fängelsestraff anses också ha ett preventivt och avskräckande syfte.
Vissa samhällsdebattörer har argumenterat för fängelsernas avskaffande, av både praktiska och moraliska skäl.

## Fängelsesystem
Innan fängelser infördes utmättes samhällets straff gentemot delinkventerna omedelbart, antingen genom böter, kropps- eller dödsstraff. Senare tillkom straffarbete vilket i slutet av 1700-talet gradvis övergick i frihetsstraff genom fängelse. Först genomfördes frihetsstraff i gemensamhet. När detta visat sin avigsida infördes isolering i cell. Olika metoder förekom:
- Philadelphiasystemet med isolering i cell utan arbete och utan andra nöjen än Bibeln
- Auburnsystemet med arbete under tystnad, även kallat tystnadssystemet
- Irländska systemet eller progressivsystemet, med en kombination av isolering i cell, arbete till villkorlig frigivning. Fångens flit och uppförande medför hela tiden förmåner[2]

## Anstalter
Ett fängelse eller en kriminalvårdsanstalt, numera i Sverige kallad anstalt, är den plats där fängelsestraff verkställs. Anstalten består av låsbara celler, arbetslokaler, fritidsutrymmen och rastgårdar.
Svenska anstalter säkerhetsklassas från 1 till 3, där 1 är den högsta säkerhetsklassen som finns på Kumla, Hall Anstalten Hällby, Anstalten Norrtälje, Anstalten Salberga, Anstalten Tidaholm och Anstalten Saltvik.
Sedan 2019 har anstalter i Sverige varit överfulla. På Högsboanstalten i Göteborg finns 83 celler men 99 intagna. Vilket är ett mönster som går igen i hela landet. Inom fem år (2025) är planen att utöka antalet fängelseplatser med över 1000 platser utöver de 4500 platser som finns idag. Den höga beläggningen i svenska fängelser är ett relativt nytt fenomen. Under hela 2000-talet så har antalet interner på de svenska anstalterna stadigt minskat men 2017 skedde ett trendbrott och antalet interner ökade plötsligt. Detta beror dels på att fler döms idag än tidigare dels på straffskärpningar för till exempel sexualbrott, vapenbrott och narkotikabrott

## Privata fängelser
I delar av USA och i Storbritannien förekommer fängelser som i stället för att i traditionell stil drivas direkt av statsmakterna, drivs med privata intressen. Statsmakterna i anslår pengar till finansieringen samt kontrollerar att de följer samma standard som statliga fängelser, till exempel vad gäller celler, mat, arbete, rättigheter och andra förhållanden.
Det första privatägda fängelset i Storbritannien, HMP Wolds, startades 1992.

## Livet i fängelse
De intagnas villkor varierar mellan olika länder. Svenska anstalter har egna celler till varje intagen, vissa fängelser med radio och TV Anstalten ger möjlighet till arbete, utbildning, behandlingsprogram och annan verksamhet. Enskilda celler infördes i Sverige under 1800-talet och anses bland annat minska risken för fängelsevåldtäkter[källa behövs]. Man har också möjlighet att ta emot besök och åka på permission. Den intagne har i allmänhet arbetsplikt, vilket i någon mån motsvarar det som tidigare kallades straffarbete (i Finland förr tukthus).
Många intagna är beroende av narkotika. Flera anstalter har avdelningar specialiserade för att behandla narkotikamissbrukare, andra anstalter är inrättade enbart för narkotikaberoende fångar. FN:s kontor för narkotikakontroll och förebyggande av brott också behöver speciella skydd för personer HBTQ och med funktionsnedsättning enligt Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och Yogyakartaprinciperna.

## Sverige
I Sverige regleras verkställighet av fängelsestraff i Fängelselagen och handhas av det statliga verket Kriminalvården. Ett fängelsestraff kan vara mellan 14 dagar och livstid. Ungdomar mellan 15 och 17 år som döms för brott med påföljden fängelse döms vanligen till sluten ungdomsvård, som drivs av myndigheten Statens institutionsstyrelse. Barn och ungdomar under 15 år är inte straffbara och kan därför inte dömas till fängelse.

### Historik
I äldre tid, då de egentliga straffen var dödsstraff eller kroppsstraff, var fängelserna huvudsakligen förvaringsplatser under rannsakningstiden och i avbidan på straffets verkställande, inte straffmedel i sig själva. De var på landsbygden enkla stockhus ("skemmor"), stundom med en grop under golvet för grövre förbrytare; i städerna och vid slotten användes även torn och källare, där fångarna lämnades i den mest eländiga belägenhet.
Närmast med hänsyn till de stora skaror lösdrivare och tiggare, som i följd av de ständiga krigen alltmer växte, började först i England, i mitten av 1500-talet, och sedermera på andra platser särskilda tukthus inrättas. I Sverige förordnades härom genom 1624 års konstitution mot tiggare och tidstjuvar. Vid denna tid upprättades i Stockholm landets första tukthus, vilket på samma gång var uppfostringsanstalt för vanvårdade barn. Det följdes efter omkring 100 år av ett rasp- och spinnhus (vid Stockholm på Långholmen) och sedermera av andra sådana i Göteborg och Norrköping. Dessa anstalter blev småningom använda huvudsakligen för kvinnliga förbrytare, under det att grövre manliga brottslingar, som lyckats undgå dödsstraffet, i stället sändes till fästningarna för att sysselsättas med fortifikationsarbeten. Sålunda uppkom fästningsfängelser, såsom Marstrands eller Karlstens, Nya Älvsborgs m. fl. Då lagstiftningen började använda även kortare frihetsstraff, avtjänades dessa vid slotten i länsstäderna; och på detta sätt uppstod länsfängelser och kronohäkten. Därtill förekom stads- och häradshäkten för rannsakningsfångar samt gäldstugor för bysatta personer. Fångbehandlingen var allestädes föga berömvärd.

#### Cellfängelserna
I slutet av 1700-talet var samhället satt i förvandling och även fångvården berördes av upplysningens idéer. Denna medförde en långsam åsiktsförändring kring fångvården och hur fångar skulle behandlas och en fullständig omorganisation av fängelseväsendet. Under 1800-talet uppfördes i västvärlden nya fängelsebyggnader, där fångarna fick en drägligare tillvaro. Principen att i möjligaste mån undvika fångarnas samvaro med varandra ledde till det så kallade cellsystemet, enligt vilket fångarna skulle hållas i enrum både natt och dag. Man införde även ett blandat system, där fångar med längre strafftid hölls i cell om natten och på dagtid fick arbeta och umgås med andra fångar.
I Sverige fattade 1844 års riksdag beslut om att varje län skulle ha ett cellfängelse. År 1857 beslutade Sveriges riksdag att den som dömdes till straffarbete eller till fängelse i minst två år skulle sitta av det som cellstraff.. 28 maj 1867 fastställdes i Kongl. Majt:s nådiga Reglemente för Läns- och Krono-cellfängelserna i Riket hur anstalterna och deras verksamhet skulle organiseras.

##### Nybyggda cellfängelser 1846-1914
| Fängelse                                       | Öppnat år                              | Ljusa celler | Mörka celler | Kostnad kr     | Stängt år. Bevarat?                                                                                |
| ---------------------------------------------- | -------------------------------------- | ------------ | ------------ | -------------- | ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- |
| Länscellfängelset i Stockholm                  | 1846                                   | 90           | 3            | 228 251        | 1897. Rivet 1898                                                                                |
| Länscellfängelset i Linköping                  | 1846                                   | 102          | 3            | 189 408        | 1966. Rivet 1969                                                                                |
| Länscellfängelset i Kristianstad               | 1846                                   | 90           | 3            | 145 304        | 2013. Bevarat                                                                                |
| Länscellfängelset i Karlstad                   | 1847                                   | 78           | 3            | 205 757        | 1968. Bevarat                                                                                |
| Länscellfängelset i Gävle                      | 1847 Tillbyggnad 1885                  | 66 27        | 3            | 133 874 51 000 | 1986. Bevarat                                                                                |
| Länscellfängelset i Falun                      | 1849                                   | 65           | 3            | ?              | 1995. Bevarat                                                                                |
| Länsfängelset i Växjö                          | 1848                                   | 90           | 3            | 143 788        | 1995. Bevarat                                                                                |
| Länsfängelset i Mariestad                      | 1848                                   | 96           | 6            | 137 332        | 2010. Bevarat                                                                                |
| Kronohäktet på Långholmen                      | 1850 Tillbyggnad 1867 Tillbyggnad 1886 | 60 30 113    | -            | 51 288         | 1975. Delvis rivet                                                                                |
| Länsfängelset i Vänersborg                     | 1851                                   | 90           | 5            | 205 891        | 1995. Bevarat                                                                                |
| Länsfängelset i Karlskrona                     | 1851                                   | 90           | 5            | 198 713        | 2010                                                                                |
| Rannsakningsfängelset vid Myntgatan, Stockholm | 1852                                   | 147          | 20           | 255 000        | 1911. Rivet 1929                                                                                |
| Kronohäktet i Eskilstuna                       | 1852                                   | 22           | -            | 28 348         | 1926. Rivet 1927                                                                                |
| Länsfängelset i Kalmar                         | 1852                                   | 102          | 5            | 141 120        | I bruk                                                                                |
| Kronohäktet i Karlshamn                        | 1854                                   | 32           | -            | 34 633         | 1936. Bevarat                                                                                |
| Länsfängelset i Malmö                          | 1855                                   | 102          | 5            | 135 640        | Länsfängelseanläggningen på Malmöhus togs ur bruk 1914 och revs 1937 efter att ha använts till annat.                   |
| Länsfängelset i Luleå                          | 1856 Tillbyggnad 1892                  | 17 20        |              | 36 495 64 000  | 1979. Bevarat                                                                                |
| Kronohäktet i Varberg                          | 1856                                   | 24           | -            | 27 510         | 1931. Bevarat                                                                                |
| Länsfängelset i Västerås                       | 1857                                   | 66           | 5            | 117 427        | 1998. Bevarat                                                                                |
| Länsfängelset i Göteborg                       | 1857                                   | 102          | 5            | 192 340        | 1907. Rivet 1972                                                                                |
| Länsfängelset i Halmstad                       | 1858                                   | 34           | -            | 58 073         | 1990. Bevarat                                                                                |
| Länsfängelset i Visby                          | 1859                                   | 34           | -            | 66 718         | 1998. Bevarat                                                                                |
| Länscellfängelset i Örebro                     | 1859                                   | 90           | 5            | 172 835        | 1967. Rivet 1972                                                                                |
| Kronohäktet i Norrtälje                        | 1859                                   | 16           | -            | 43 100         | 1936. Bevarat                                                                                |
| Länscellfängelset i Jönköping                  | 1859                                   | 90           | 5            | 153 258        | Rivet 1974                                                                                |
| Kronohäktet i Umeå                             | 1861                                   | 24           | -            | 65 801         | 1981. Bevarat.                                                                                |
| Länscellfängelset i Östersund                  | 1861                                   | 34           | -            | 81 725         | 1969. Rivet 1970                                                                                |
| Länsfängelset i Härnösand                      | 1861                                   | 54           | 2            | 127 197        | I bruk                                                                                |
| Länscellfängelset i Uppsala                    | 1862                                   | 66           | 5            | 140 469        | 1998. Bevarat                                                                                |
| Länsfängelset i Nyköping                       | 1862                                   | 46           | -            | 93 873         | 1985. Bevarat                                                                                |
| Kronohäktet i Norrköping                       | 1862                                   | 36           | -            | 66 900         | 1910. Delvis rivet                                                                                |
| Kronohäktet i Uddevalla                        | 1863                                   | 34           | -            | 70 249         | 1936. Rivet 1973                                                                                |
| Kronohäktet i Haparanda                        | 1865                                   | 16           | -            | 38 000         | Brunnet 1887. Nybyggnad 1888. I bruk                                                                                |
| Kronohäktet i Hudiksvall                       | 1869                                   | 24           | -            | 60 403         | 1996. Bevarat                                                                                |
| Kronohäktet i Västervik                        | 1871                                   | 54           | -            | 82 217         | 2007. Bevarat                                                                                |
| Centralfängelset i Göteborg (Nya Varvet)       | 1875                                   | 50           | 236          |                | 1907.                                                                                |
| Malmö centralfängelse (Malmöhus)               | 1876                                   | 137          | 304          |                | Centralfängelseanläggningen på Malmöhus togs ur bruk 1914, återanvändes 1919–1921 och revs i slutet av 1920-talet       |
| Kronohäktet i Ystad                            | 1878                                   | 54           | -            | 130 000        | 1984. Bevarat                                                                                |
| Kronohäktet i Sundsvall                        | 1879                                   | 53           | -            | 174 000        | 1946. Rivet 1959                                                                                |
| Centralfängelset på Långholmen                 | 1880                                   | 208          | 300          | ?              | 1975. Delvis rivet                                                                                |
| Kronohäktet i Landskrona                       | 1881                                   | 32           | -            | 30 000         | 1940. Bevarat                                                                                |
| Östermalmsfängelset                            | 1898                                   | 112          | 3            | 269 021        | 1924. Rivet 1968                                                                                |
| Centralfängelset Härlanda                      | 1907                                   | 170          |              | 700 000        | 1997. Bevarat                                                                                |
| Kronohäktet i Karlskrona                       | 1911                                   | 34           | -            | ?              | Militärhäkte beläget på Stumholmen. I bruk in på 1960-talet. Del av Unescos världsarv Örlogsstaden Karlskrona. Bevarat. |
| Centralfängelset i Malmö                       | 1914                                   | 180          | ?            | 730 000        | 2016. Bevarat                                                                                |

## Finland
I Finland kan fängelsestraff vara villkorligt eller ovillkorligt. Om straffet håller högst två år kan domen vara villkorlig, om gärningsmannens tidigare brottslighet inte kräver ett ovillkorligt straff. När villkorligt fängelse döms ut, skjuts verkställigheten av straffet upp för en prövotid som är minst ett och högst tre år. Om den dömde under prövotiden behår ett brott för vilket han eller hon enligt domstolens prövning borde dömas till ovillkorligt fängelse eller kombinationsstraff kan domstolen bestämma att ett villkorligt fängelsestraff ska verkställas, det vill säga man tvinga att avtjäna det i ett fängelse.
Ovillkorligt fängelse används vanligen om brottet har varit så allvarligt att straffet skall vara längre än två år eller gärningsmannen har begått nya brott under sin prövotid. I normala fall friges fången villkorligt om han eller hon har avtjänat två tredjedelar av straffet. Om fången inte har suttit i fängelse under fem år före brottet friges han eller hon villkorligt när hälften av straffet har avtjänats. Om fången var under 21 års ålder när brottet begicks, friges han eller hon villkorligt när 1/3 av straffet har avtjänats, över 21 om han eller hon har inte varit i fängelse under fem år före brottet, friges han eller hon villkorligt när hälften av straffet har avtjänats. Straffet avtjänas i sluten eller öppen anstalt; vid bedömningen av anstalt ska fångens förmåga att anpassa sig till fängelseomständigheter först bedömas.
Även i Finland kan ett fängelsestraff vara mellan 14 dagar och livstid. Ungdomar mellan 15 och 17 år skall dömas i mildare skala, och bara vid synnerliga skäl dömas till ovillkorligt fängelsestraff. Barn under 15 år är inte straffmyndiga och kan därför inte dömas till fängelse.

title: Fängelsestraff

wikitext:
{{Global/Sverige|datum=2014-06}}
[[Fil:20030614-204 Marseille Château d'If From Ferry.jpg|miniatyr|[[Château d'If]] var under lång tid ett ökänt fängelse i [[Frankrike]].]]
[[Fil:Mount Eden Prison Frontage.jpg|miniatyr|[[Mount Eden Prison]] i [[Auckland]], [[Nya Zeeland]].]]
[[Fil:Anstalten Ystad - 2021.jpg|miniatyr|[[Stängsel]], [[taggtråd]] och [[övervakningskameror]] runtom [[fångvård]]sanstalten i [[Ystad]] 2021.]]
[[Fil:Justizvollzugsanstalt Stuttgart (3).JPG|miniatyr|Kriminalvårdsanstalten i [[Stuttgart]].]]
[[Fil:Fence of Prison-BPO.jpg|miniatyr|[[Stängsel]] runt en kriminalvårdsanstalt i [[USA]].]]
'''Fängelse''' är en typ av [[straff]] i form av [[Frihetsberövande i Sverige|frihetsberövande]], där den dömde efter dom i [[domstol]] låses in under en viss tid. Fängelsestraff anses svårare än [[böter]]. Det kan vara tidsbegränsat eller utdömt på [[livstids fängelse|livstid]]. I vissa fall kan [[böter|bötesstraff]] omvandlas till fängelse. Straffet regleras i Sverige i [[Brottsbalken]]. En dom på högst sex månaders fängelse kan i Sverige i allmänhet verkställas genom [[intensivövervakning|intensivövervakning (elektronisk fotboja)]] istället för att den dömde tas in på [[anstalt (kriminalvård)|anstalt]].

==Fängelsestraffets syfte==
{{Fördjupning|Straffteori}}
Det finns flera anledningar till att straffa brottslingar till fängelse, bland annat [[inkapacitering]] och [[rehabilitering (kriminalvård)|rehabilitering]]. Fängelsestraff anses också ha ett preventivt och avskräckande syfte.

Vissa samhällsdebattörer har argumenterat för fängelsernas avskaffande, av både praktiska och moraliska skäl.<ref>[http://f.acetio.us/wildcat/AGAINSTP.html ''Against Prisons''] {{Wayback|url=http://f.acetio.us/wildcat/AGAINSTP.html |date=20111025120408 }}, Catherine Baker. Hämtad 10 januari 2011 (tidigare version hämtad 15 oktober 2007).</ref>

==Fängelsesystem==
Innan fängelser infördes utmättes samhällets straff gentemot delinkventerna omedelbart, antingen genom böter, kropps- eller dödsstraff. Senare tillkom straffarbete vilket i slutet av [[1700-talet]] gradvis övergick i frihetsstraff genom fängelse. Först genomfördes frihetsstraff i gemensamhet. När detta visat sin avigsida infördes isolering i cell. Olika metoder förekom:
*[[Philadelphiasystemet]] med isolering i cell utan arbete och utan andra nöjen än [[Bibeln]]
*[[Auburnsystemet]] med arbete under tystnad, även kallat tystnadssystemet
*Irländska systemet eller progressivsystemet, med en kombination av isolering i cell, arbete till villkorlig frigivning. Fångens flit och uppförande medför hela tiden förmåner<ref>''Svensk uppslagsbok'' 10. Malmö 1932</ref>

==Anstalter==
{{Fördjupning|Anstalt (kriminalvård)}}
Ett ''fängelse'' eller en ''kriminalvårdsanstalt'', numera i Sverige kallad ''anstalt'', är den plats där fängelsestraff verkställs. Anstalten består av låsbara [[fängelsecell|celler]], arbetslokaler, fritidsutrymmen och [[rastgård]]ar.

Svenska anstalter säkerhetsklassas från 1 till 3, där 1 är den högsta säkerhetsklassen som finns på [[Anstalten Kumla|Kumla]], [[Anstalten Hall|Hall]] Anstalten Hällby, Anstalten Norrtälje, Anstalten Salberga, Anstalten Tidaholm och Anstalten Saltvik.

Sedan 2019 har anstalter i Sverige varit överfulla. På Högsboanstalten i Göteborg finns 83 celler men 99 intagna. Vilket är ett mönster som går igen i hela landet. Inom fem år (2025) är planen att utöka antalet fängelseplatser med över 1000 platser utöver de 4500 platser som finns idag. Den höga beläggningen i svenska fängelser är ett relativt nytt fenomen. Under hela 2000-talet så har antalet interner på de svenska anstalterna stadigt minskat men 2017 skedde ett trendbrott och antalet interner ökade plötsligt. Detta beror dels på att fler döms idag än tidigare dels på straffskärpningar för till exempel sexualbrott, vapenbrott och narkotikabrott <ref>https://www.dn.se/nyheter/sverige/overfullt-pa-svenska-fangelser-vi-planerar-for-baracker/</ref>

== Privata fängelser ==
I delar av USA och i Storbritannien förekommer fängelser som i stället för att i traditionell stil drivas direkt av [[stat]]smakterna, drivs med privata intressen. Statsmakterna i anslår pengar till finansieringen samt kontrollerar att de följer samma standard som statliga fängelser, till exempel vad gäller celler, mat, arbete, rättigheter och andra förhållanden.

Det första privatägda fängelset i Storbritannien, [[HMP Wolds]], startades 1992.<ref>[https://web.archive.org/web/20100822165451/http://www.hmpwolds.co.uk/about_main.asp HMP Wolds: About Wolds], läst 28 augusti 2012</ref>{{förtydliga|Privatägt är troligtvis fel. G4S hade kontrakt på driften 1992-2013. Själva fängelset är väl i statligt/kommunal ägo.|datum=2015-05}}

==Livet i fängelse==
De intagnas villkor varierar mellan olika länder. Svenska anstalter har egna celler till varje intagen, vissa fängelser med radio och TV{{ej i angiven källa|månad=2011-08}} Anstalten ger möjlighet till arbete, utbildning, behandlingsprogram och annan verksamhet.<ref> Kriminalvården{{webbref |url=http://www.kriminalvarden.se/sv/Fangelse/Arbete-klientutbildning-och-behandling/ |titel=Arkiverade kopian |hämtdatum=2009-11-19 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20091025083513/http://www.kriminalvarden.se/sv/Fangelse/Arbete-klientutbildning-och-behandling/ |arkivdatum=2009-10-25 }}</ref> Enskilda celler infördes i [[Sverige]] under [[1800-talet]] och anses bland annat minska risken för [[fängelsevåldtäkt]]er{{Källa behövs|datum=2012-04-25}}. Man har också möjlighet att ta emot besök och åka på [[permission]]. Den intagne har i allmänhet ''[[arbetsplikt]],'' vilket i någon mån motsvarar det som tidigare kallades [[straffarbete]] (i [[Finland]] förr ''[[tukthus]]'').

Många intagna är beroende av [[narkotika]]. Flera anstalter har avdelningar specialiserade för att behandla narkotikamissbrukare, andra anstalter är inrättade enbart för narkotikaberoende fångar.<ref> Kriminalvården{{webbref |url=http://www.kriminalvarden.se/sv/Fangelse/Arbetet-mot-narkotika/ |titel=Arkiverade kopian |hämtdatum=2009-11-19 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20091025083518/http://www.kriminalvarden.se/sv/Fangelse/Arbetet-mot-narkotika/ |arkivdatum=2009-10-25 }}</ref> [[FN:s kontor för narkotikakontroll och förebyggande av brott]] också behöver speciella skydd för personer [[HBTQ]] och med [[funktionsnedsättning]] enligt [[Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning]] och [[Yogyakartaprinciperna]].<ref>[http://www.unhcr.org/refworld/docid/4a0969d42.html Handbook on prisoners with special needs, pp. 47-48 och 110]</ref>

==Sverige==
{{Frihetsberövande i Sverige}}
I Sverige regleras verkställighet av fängelsestraff i [[Fängelselagen]] och handhas av det statliga verket [[Kriminalvården]]. Ett fängelsestraff kan vara mellan 14 dagar och livstid. Ungdomar mellan 15 och 17 år som döms för brott med påföljden fängelse döms vanligen till sluten ungdomsvård, som drivs av myndigheten [[Statens institutionsstyrelse]]. Barn och ungdomar under 15 år är inte straffbara och kan därför inte dömas till fängelse.<ref>{{Webbref|url=https://www.kriminalvarden.se/fangelse-frivard-och-hakte/fangelse/|titel=Fängelse|hämtdatum=2016-11-06|verk=Kriminalvården|arkivurl=https://web.archive.org/web/20190629190021/https://www.kriminalvarden.se/fangelse-frivard-och-hakte/fangelse/|arkivdatum=2019-06-29}}</ref><ref>{{Webbref |url=http://www.brottsrummet.se/sv/unga-i-fangelse |titel=Unga i fängelse |hämtdatum=2016-11-06 |verk=Brottsrummet, BRÅ |arkivurl=https://web.archive.org/web/20161106185505/http://www.brottsrummet.se/sv/unga-i-fangelse |arkivdatum=2016-11-06 }}</ref>

===Historik===
[[Fil:Svenskt Länscellfängelse resp. Kronohäkte.jpg|mini|Typritning till cellfängelse framtagen av [[Carl Fredrik Hjelm]] på 1840-talet]]
I äldre tid, då de egentliga straffen var [[dödsstraff]] eller [[kroppsstraff]], var fängelserna huvudsakligen förvaringsplatser under rannsakningstiden och i avbidan på straffets verkställande, inte straffmedel i sig själva. De var på landsbygden enkla stockhus ("skemmor"), stundom med en grop under golvet för grövre förbrytare; i städerna och vid slotten användes även torn och källare, där fångarna lämnades i den mest eländiga belägenhet.

Närmast med hänsyn till de stora skaror [[lösdrivare]] och [[tiggare]], som i följd av de ständiga krigen alltmer växte, började först i England, i mitten av 1500-talet, och sedermera på andra platser särskilda [[tukthus]] inrättas. I Sverige förordnades härom genom 1624 års konstitution mot tiggare och tidstjuvar. Vid denna tid upprättades i Stockholm landets första tukthus, vilket på samma gång var [[uppfostringsanstalt]] för vanvårdade barn. Det följdes efter omkring 100 år av ett rasp- och [[spinnhus]] (vid Stockholm på Långholmen) och sedermera av andra sådana i Göteborg och Norrköping. Dessa anstalter blev småningom använda huvudsakligen för kvinnliga förbrytare, under det att grövre manliga brottslingar, som lyckats undgå dödsstraffet, i stället sändes till [[fästning]]arna för att sysselsättas med fortifikationsarbeten. Sålunda uppkom fästningsfängelser, såsom Marstrands eller Karlstens, Nya Älvsborgs m. fl. Då lagstiftningen började använda även kortare frihetsstraff, avtjänades dessa vid slotten i länsstäderna; och på detta sätt uppstod länsfängelser och [[kronohäkte]]n. Därtill förekom stads- och häradshäkten för rannsakningsfångar samt [[gäldstugor]] för [[bysättning|bysatta]] personer. Fångbehandlingen var allestädes föga berömvärd.

====Cellfängelserna====
I slutet av 1700-talet var samhället satt i förvandling och även [[fångvård]]en berördes av [[upplysningen]]s idéer. Denna medförde en långsam åsiktsförändring kring fångvården och hur fångar skulle behandlas och en fullständig omorganisation av fängelseväsendet. Under 1800-talet uppfördes i västvärlden nya fängelsebyggnader, där fångarna fick en drägligare tillvaro. Principen att i möjligaste mån undvika fångarnas samvaro med varandra ledde till det så kallade [[cellsystemet]], enligt vilket fångarna skulle hållas i enrum både natt och dag. Man införde även ett blandat system, där fångar med längre strafftid hölls i cell om natten och på dagtid fick arbeta och umgås med andra fångar.

I Sverige fattade 1844 års [[riksdag]] beslut om att varje län skulle ha ett cellfängelse. År 1857 beslutade Sveriges riksdag att den som dömdes till straffarbete eller till fängelse i minst två år skulle sitta av det som [[cellstraff]].<ref>[http://na.se/stadsliv/orebrofragan/1.1005312-fangelset-som-lag-mitt-i-stan Nerikes Allehanda 9 december 2010: ''Örebrofrågan: Fängelset som låg mitt i stan''] {{Wayback|url=http://na.se/stadsliv/orebrofragan/1.1005312-fangelset-som-lag-mitt-i-stan |date=20111120062114 }}, läst 13 juli 2013</ref>. 28 maj 1867 fastställdes i ''Kongl. Majt:s nådiga Reglemente för Läns- och Krono-cellfängelserna i Riket'' hur anstalterna och deras verksamhet skulle organiseras<ref>{{bokref |efternamn=Mentzer |förnamn=Arvid von |titel=Handbok för cellfängelse-föreståndare |år=1878 |utgivningsort=Karlstad |libris=2910132 }}</ref>.

=====Nybyggda cellfängelser 1846-1914=====
{|class="wikitable sortable"
|-bgcolor="#CCCCCC"
! Fängelse !! Öppnat år !! Ljusa celler !! [[Mörk cell|Mörka celler]] !! Kostnad kr !! style="width:200px" | Stängt år. Bevarat?
|-
|[[Länscellfängelset på Norrmalm|Länscellfängelset i Stockholm]] || 1846 || 90 || 3 || 228 251 || 1897. Rivet 1898
|-
|[[Länscellfängelset i Linköping]] || 1846 || 102 || 3 || 189 408 || 1966. Rivet 1969
|-
|[[Länscellfängelset i Kristianstad]] || 1846 || 90 || 3 || 145 304 || 2013. Bevarat
|-
|[[Länscellfängelset i Karlstad]] || 1847 || 78 || 3 || 205 757 || 1968. Bevarat
|-
|[[Länscellfängelset i Gävle]] || 1847
Tillbyggnad 1885 || 66
27 || 3 || 133 874
51 000 || 1986. Bevarat
|-
|[[Länscellfängelset i Falun]] || 1849 || 65 || 3 || ? || 1995. Bevarat
|-
|[[Länsfängelset i Växjö]] || 1848 || 90 ||	3 || 143 788 || 1995. Bevarat
|-
|[[Länsfängelset i Mariestad]] || 1848 || 96 || 6 || 137 332 || 2010. Bevarat
|-
|[[Långholmens centralfängelse|Kronohäktet på Långholmen]] || 1850
Tillbyggnad 1867
Tillbyggnad 1886 || 60
30
113 || - || 51 288 || 1975. Delvis rivet
|-
|[[Länsfängelset i Vänersborg]] || 1851 || 90 || 5 || 205 891 || 1995. Bevarat
|-
|[[Länsfängelset i Karlskrona]] || 1851 || 90 || 5 || 198 713 || 2010
|-
|[[Rannsakningsfängelset, Myntgatan|Rannsakningsfängelset vid Myntgatan, Stockholm]] || 1852 || 147 || 20 || 255 000 || 1911. Rivet 1929
|-
|[[Kronohäktet i Eskilstuna]] || 1852 || 22 || - || 28 348 || 1926. Rivet 1927
|-
|[[Anstalten Kalmar|Länsfängelset i Kalmar]] || 1852 || 102 || 5 || 141 120 || I bruk
|-
|[[Kronohäktet i Karlshamn]] || 1854 || 32 || - || 34 633 || 1936. Bevarat
|-
|[[Malmöhus#Fängelser|Länsfängelset i Malmö]] || 1855 ||	102 ||	5 || 135 640 || Länsfängelseanläggningen på Malmöhus togs ur bruk 1914 och revs 1937 efter att ha använts till annat.
|-
|[[Länsfängelset i Luleå]] || 1856
Tillbyggnad 1892 || 17
20 || || 36 495
64 000 || 1979. Bevarat
|-
|[[Varbergs_fästning#Kronohäktet|Kronohäktet i Varberg]] || 1856 || 24 || - || 27 510 || 1931. Bevarat
|-
|[[Länsfängelset i Västerås]] || 1857 || 66 || 5 || 117 427 || 1998. Bevarat
|-
|[[Länscellfängelset i Göteborg|Länsfängelset i Göteborg]] || 1857 || 102 || 5 || 192 340 || 1907. Rivet 1972
|-
|[[Länsfängelset i Halmstad]] || 1858 || 34 || - || 58 073 || 1990. Bevarat
|-
|[[Länsfängelset i Visby]] || 1859 || 34 || - || 66 718 || 1998. Bevarat
|-
|[[Länscellfängelset i Örebro]] || 1859 || 90 || 5 || 172 835 || 1967. Rivet 1972
|-
|[[Kronohäktet i Norrtälje]] || 1859 || 16 || - || 43 100 || 1936. Bevarat
|-
|[[Länscellfängelset i Jönköping]] || 1859 || 90 || 5 || 153 258 || Rivet 1974
|-
|[[Kronohäktet i Umeå]] || 1861 || 24 || - || 65 801 || 1981. Bevarat.
|-
|[[Länscellfängelset i Östersund]] || 1861 || 34 || - || 81 725 || 1969. Rivet 1970
|-
|[[Länsfängelset i Härnösand]] || 1861 || 54 || 2 || 127 197 || I bruk
|-
|[[Länscellfängelset i Uppsala]] || 1862 || 66 || 5 || 140 469 || 1998. Bevarat
|-
|[[Länsfängelset i Nyköping]] || 1862 || 46 || - || 93 873 || 1985. Bevarat
|-
|[[Anstalten Norrköping|Kronohäktet i Norrköping]] || 1862 || 36 || - || 66 900 || 1910. Delvis rivet
|-
|[[Kronohäktet i Uddevalla]]|| 1863 || 34 || - || 	70 249 || 1936. Rivet 1973
|-
|[[Anstalten Haparanda|Kronohäktet i Haparanda]] || 1865 || 16 || - || 	38 000 || Brunnet 1887. Nybyggnad 1888. I bruk
|-
|[[Kronohäktet i Hudiksvall]] || 1869 || 24 || - || 60 403 || 1996. Bevarat
|-
|[[Kronohäktet i Västervik]] || 1871 || 54 || - || 	82 217 || 2007. Bevarat
|-
|[[Nya Varvet|Centralfängelset i Göteborg]] (Nya Varvet) || 1875 || 50 || 236 || || 1907.
|-
|[[Malmöhus#Fängelser|Malmö centralfängelse]] (Malmöhus) || 1876 || 137 || 304 || || Centralfängelseanläggningen på Malmöhus togs ur bruk 1914, återanvändes 1919–1921 och revs i slutet av 1920-talet
|-
|[[Kronohäktet i Ystad]] || 1878 || 54 || - || 130 000 || 1984. Bevarat
|-
|[[Kronohäktet i Sundsvall]] || 1879 || 53 || - || 174 000 || 1946. Rivet 1959
|-
|[[Långholmens centralfängelse|Centralfängelset på Långholmen]] || 1880 || 208 || 300 || ? || 1975. Delvis rivet
|-
|[[Landskrona citadell|Kronohäktet i Landskrona]] || 1881 || 32 || - || 30 000 || 1940. Bevarat
|-
|[[Östermalmsfängelset]] || 1898 || 112 || 3 || 269 021 || 1924. Rivet 1968
|-
|[[Härlanda fängelse|Centralfängelset Härlanda]]|| 1907 || 170 || || 700 000 || 1997. Bevarat
|-
|Kronohäktet i Karlskrona
|1911
|34
| -
|?
|Militärhäkte beläget på Stumholmen. I bruk in på 1960-talet. Del av Unescos världsarv Örlogsstaden Karlskrona. Bevarat.
|-
|[[Anstalten Malmö Kirseberg|Centralfängelset i Malmö]] || 1914 || 180 || ? || 730 000 || 2016. Bevarat
|}

==Finland==
I [[Finland]] kan fängelsestraff vara [[Villkorlig dom|villkorligt]] eller ovillkorligt. Om straffet håller högst två år kan domen vara villkorlig, om gärningsmannens tidigare brottslighet inte kräver ett ovillkorligt straff. När villkorligt fängelse döms ut, skjuts verkställigheten av straffet upp för en prövotid som är minst ett och högst tre år. Om den dömde under prövotiden behår ett brott för vilket han eller hon enligt domstolens prövning borde dömas till ovillkorligt fängelse eller kombinationsstraff kan domstolen bestämma att ett villkorligt fängelsestraff ska verkställas, det vill säga man tvinga att avtjäna det i ett fängelse.<ref name=strafflag>{{webbref|url=https://www.finlex.fi/sv/laki/ajantasa/1889/18890039001|titel=Strafflag 39/1889}}</ref>

Ovillkorligt fängelse används vanligen om brottet har varit så allvarligt att straffet skall vara längre än två år eller gärningsmannen har begått nya brott under sin prövotid. I normala fall friges fången villkorligt om han eller hon har avtjänat två tredjedelar av straffet. Om fången inte har suttit i fängelse under fem år före brottet friges han eller hon villkorligt när hälften av straffet har avtjänats. Om fången var under 21 års ålder när brottet begicks, friges han eller hon villkorligt när 1/3 av straffet har avtjänats, över 21 om han eller hon har inte varit i fängelse under fem år före brottet, friges han eller hon villkorligt när hälften av straffet har avtjänats.<ref name=strafflag/> Straffet avtjänas i sluten eller öppen anstalt; vid bedömningen av anstalt ska fångens förmåga att anpassa sig till fängelseomständigheter först bedömas.<ref name=fängelselag>{{webbref|url=https://www.finlex.fi/sv/laki/ajantasa/2005/20050767|titel=Fängelselag 767/2005}}</ref>

Även i Finland kan ett fängelsestraff vara mellan 14 dagar och [[Livstids fängelse|livstid]]. Ungdomar mellan 15 och 17 år skall dömas i mildare skala, och bara vid synnerliga skäl dömas till ovillkorligt fängelsestraff. Barn under 15 år är inte straffmyndiga och kan därför inte dömas till fängelse.<ref name=strafflag/>

==Se även==
*[[Häkte]]
*[[Intern]]
*[[Fångdräkt]]
*[[Fångläger]]
*[[Fängelsefilm]]
*[[Panoptikon (fängelse)]]
*[[Kvinnoanstalter i Sverige]]

==Referenser==
<references />

==Källor==
*{{bokref |efternamn=Åman |förnamn=Anders |titel=Om den offentliga vården : byggnader och verksamheter vid svenska vårdinstitutioner under 1800- och 1900-talen : en arkitekturhistorisk undersökning |år=1976 |utgivare=Sveriges arkitekturmuseum |utgivningsort=Stockholm |isbn=91-38-02839-5 |libris=7258267 }}
*{{runeberg.org|nfbi|0141.html Fängelse}}

== Vidare läsning ==
*Englund, Viktor (2019). ''Fångsamhället som inte skulle finnas: Överlevnad och anpassning i fängelse under åren 1890–1920''. Uppsala. https://uu.diva-portal.org/smash/record.jsf?pid=diva2%3A1353231&dswid=3652
*{{tidskriftsref
|författare=Forsberg, Björn |rubrik=Gå i fängelse |url= http://www.popularhistoria.se/artiklar/cellfangelsets-historia/
|år=2008 |tidskrift=Populär historia |volym=2008:6 |sid=44-48 : ill |id=1102-0822 |issn=1102-0822 |libris=10892436 }}
*{{bokref |efternamn=Hagströmer |förnamn=Johan |titel=Riktlinjer för vinnande av viss koncentration inom det svenska fångvårdsväsendet |serie=Statens offentliga utredningar, 0375-250X ; 1931:16 |år=1931 |utgivare=Nord. bokh. i distr |utgivningsort=Stockholm |libris=1368242 |url=https://runeberg.org/sou1931-36 }} - Ur innehållet: Kriminalvårdens historia i Sverige, en internationell översikt och reformförslag.
*{{bokref |efternamn=Johnsson |förnamn=Sam |titel=Sveriges fängelser och tvångsarbetsanstalter, uppfostringsanstalten å Bona, åkerbrukskolonien Hall samt alkoholistanstalten å Venngarn i några ord och bilder |år=1936 |utgivningsort=Göteborg |libris=11636059 }}
*{{bokref |efternamn=Källström |förnamn=Charles |titel=Lifstidsfången : märkliga upplefvelser inom svenska fängelser / berättade af honom själf ; [utg. efter muntlig berättelse af en benådad fånge.] |år=1907 |utgivningsort=Stockholm |libris=2755315 |url=https://runeberg.org/kclifstid/ }}
*{{bokref |efternamn=Rudstedt |förnamn=Staffan |titel=I fängelset : den svenska fångvårdens historia |år=1994 |utgivare=Tiden |utgivningsort=Stockholm |isbn=91-550-4001-2 |libris=7421970 }}
*{{bokref |efternamn=Wieselgren |förnamn=Sigfrid |titel=Sveriges fängelser och fångvård från äldre tider till våra dagar : ett bidrag till svensk kulturhistoria |år=1895 |utgivare=Norstedt |utgivningsort=Stockholm |libris=399061 |url=https://runeberg.org/wsfangelse/ }}

==Externa länkar==
*[http://www.kriminalvarden.se Kriminalvårdens webbplats]
*[http://www.riksdagen.se/sv/dokument-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/fangelselag-2010610_sfs-2010-610 Fängelselagen]
*[https://www.lansstyrelsen.se/blekinge/besoksmal/byggnadsminnen/militarhaktet.html Militärhäktet i Karlskrona] Länsstyrelsen i Blekinge

{{Brott i Sverige}}

[[Kategori:Bestraffningsformer]]
[[Kategori:Fängelser| ]]
[[Kategori:Kriminalvård]]
[[Kategori:Penologi]]
[[Kategori:Ugglan]]


text:
# Nephopterix acrobasella
Nephopterix acrobasella är en fjärilsart som beskrevs av George Francis Hampson 1912. Nephopterix acrobasella ingår i släktet Nephopterix och familjen mott. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Nephopterix acrobasella

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Nephopterix acrobasella''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Mott (insekt)|Mott]]
| familia = Pyralidae
| genus_sv =
| genus = [[Nephopterix]]
| species_sv =
| species = '''Nephopterix acrobasella'''
| taxon = Nephopterix acrobasella
| taxon_authority = [[George Francis Hampson|Hampson]] 1912
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Pyraloidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Nephopterix acrobasella'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[George Francis Hampson]] 1912. ''Nephopterix acrobasella'' ingår i [[släkte]]t ''[[Nephopterix]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Mott (insekt)|mott]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/nephopterix+acrobasella/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Mott]]
[[Kategori:Nephopterix|acrobasella]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Pyraloidea

Familj: Mott · Pyralidae

Släkte: Nephopterix

Art: Nephopterix acrobasella

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Hampson 1912


text:
# Elimaea minor
Elimaea minor är en insektsart som beskrevs av Brunner von Wattenwyl 1891. Elimaea minor ingår i släktet Elimaea och familjen vårtbitare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Elimaea minor

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Elimaea minor''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Hopprätvingar]]
| ordo = Orthoptera
| familia_sv = [[Vårtbitare]]
| familia = Tettigoniidae
| genus_sv =
| genus = [[Elimaea]]
| species_sv =
| species = '''Elimaea minor'''
| taxon = Elimaea minor
| taxon_authority = Brunner von Wattenwyl, 1891
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Tettigonioidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Elimaea minor'''''<ref name = "col24909"/><ref name = "col34026"/><ref name = "col42769"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av Brunner von Wattenwyl 1891. ''Elimaea minor'' ingår i [[släkte]]t ''[[Elimaea]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[vårtbitare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/elimaea+minor/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col24909">Kirby, W.F. (1906) Orthoptera Saltatoria. Part I. (Achetidae et Phasgonuridae.), A Synonymic Catalogue of Orthoptera (Orthoptera Saltatoria, Locustidae vel Acridiidae), British Museum (Natural History), London 2:i-viii, 1-562</ref>
<ref name = "col34026">Brunner von Wattenwyl (1891) Additamenta zur Monographie der Phaneropteriden, Verhandlungen der Kaiserlich-Königlichen Zoologisch-Botanischen Gesellschaft in Wien (Verh. der Zoologisch-Botanischen Gesellsch. Wien) 41:1-196, pl. 1-2</ref>
<ref name = "col42769">Ingrisch (1998) A review of the Elimaeini of Western Indonesia, Malay Peninsula and Thailand (Ensifera, Tettigoniidae, Phaneropterinae), Tijdschrift voor Entomologie (Tijdschr. v. Entomologie) 141(1):65-108</ref>
<ref name = "source">''OrthopteraSF: Orthoptera Species File''. Eades D.C., Otte D., Cigliano M.M., Braun H., 2010-04-28</ref>
</references>

[[Kategori:Vårtbitare]]
[[Kategori:Elimaea|minor]]

title: Systematik

Ordning: Hopprätvingar · Orthoptera

Överfamilj: Tettigonioidea

Familj: Vårtbitare · Tettigoniidae

Släkte: Elimaea

Art: Elimaea minor

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Brunner von Wattenwyl, 1891


text:
# Palpares infimus
Palpares infimus är en insektsart som först beskrevs av Walker 1853.  Palpares infimus ingår i släktet Palpares och familjen myrlejonsländor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Palpares infimus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Palpares infimus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Nätvingar]]
| ordo = Neuroptera
| familia_sv = [[Myrlejonsländor]]
| familia = Myrmeleontidae
| genus_sv =
| genus = [[Palpares]]
| species_sv =
| species = '''Palpares infimus'''
| taxon = Palpares infimus
| taxon_authority = ([[Walker (auktor)|Walker]], 1853)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms = ''Myrmeleon patiens'' [[Walker (auktor)|Walker]], 1853<ref name = "col292760"/>
''Palpares patiens'' ([[Walker (auktor)|Walker]], 1853)<ref name = "col292760"/>
''Myrmeleon infimus'' [[Walker (auktor)|Walker]], 1853<ref name = "col292760"/>
}}

'''''Palpares infimus'''''<ref name = "col292760"/> är en [[insekter|insekts]]art som först beskrevs av [[Walker (auktor)|Walker]] 1853.  ''Palpares infimus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Palpares]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[myrlejonsländor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/palpares+infimus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col292760">Walker, F. (1853) List of the specimens of neuropterous insects in the collection of the British Museum. Part II.--(Sialides--Nemopterides). British Museum, London., </ref>
<ref name = "source">''LDL Neuropterida Species of the World''. Oswald J.D., 2007-09-25</ref>
</references>

[[Kategori:Myrlejonsländor]]
[[Kategori:Palpares|infimus]]

title: Systematik

Ordning: Nätvingar · Neuroptera

Familj: Myrlejonsländor · Myrmeleontidae

Släkte: Palpares

Art: Palpares infimus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Palpares infimus

title: Synonymer

Synonymer: Myrmeleon patiens Walker, 1853 · Palpares patiens (Walker, 1853) · Myrmeleon infimus Walker, 1853

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Wongarbon
Wongarbon är en ort i Australien. Den ligger i kommunen Dubbo Municipality och delstaten New South Wales, i den sydöstra delen av landet, omkring 280 kilometer nordväst om delstatshuvudstaden Sydney. Antalet invånare är 449.
Närmaste större samhälle är Dubbo, omkring 18 kilometer nordväst om Wongarbon.
Trakten runt Wongarbon består i huvudsak av gräsmarker. Runt Wongarbon är det mycket glesbefolkat, med 2 invånare per kvadratkilometer. Genomsnittlig årsnederbörd är 702 millimeter. Den regnigaste månaden är februari, med i genomsnitt 121 mm nederbörd, och den torraste är oktober, med 12 mm nederbörd.

title: Wongarbon

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Australien|datum=2015-12}}
{{geobox
| Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = Wongarbon
| native_name                       =
| other_name                        =
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             =
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Australien
| country_flag                      = true
| state                             = [[New South Wales]]
| state_type                        = Delstat
| region                            = [[Dubbo Municipality]]
| region_type     = Kommun
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         = 390
| lat_d                             = -32.3328
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = 148.75932
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 449
| population_date                   = 2013-07-15
| population_note                   = <ref name = "gn2143151"/>
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[Australian Eastern Standard Time|AEST]]
| utc_offset                        = +10
| timezone_DST                      = [[Australian Eastern Daylight Time|AEDT]]
| utc_offset_DST                    = +11
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Australien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       =
| map_locator                       = Australien
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| timezone_label                    = Australia/Sydney
}}

'''Wongarbon''' är <!--P.PPL-->en [[ort]] i [[Australien]].<ref name = "gn2143151"/> Den ligger i kommunen <!--ADM2-->[[Dubbo Municipality]] och delstaten <!--ADM1-->[[New South Wales]], i den sydöstra delen av landet, omkring 280 kilometer nordväst om delstatshuvudstaden [[Sydney]]. Antalet invånare är <!--pop-->{{formatnum:449}}.<ref name = "gn2143151"/>

Närmaste större samhälle är [[Dubbo]], omkring 18 kilometer nordväst om Wongarbon.

Trakten runt Wongarbon består i huvudsak av [[gräsmarker]].<ref name = "nasalandcover"/> Runt Wongarbon är det mycket glesbefolkat, med {{formatnum:2}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Genomsnittlig [[årsnederbörd]] är {{formatnum:702}} millimeter. Den regnigaste månaden är februari, med i genomsnitt {{formatnum:121}} mm [[nederbörd]], och den torraste är oktober, med {{formatnum:12}} mm nederbörd.<ref name = "nasarain"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "gn2143151">[{{Geonameslänk|gnid=2143151|name=wongarbon}} Wongarbon] hos [{{Geonamesabout}} GeoNames.Org (cc-by)]; post uppdaterad 2013-07-15; databasdump nerladdad 2015-12-01</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasarain">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|titel= NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission|arkivurl= https://web.archive.org/web/20190419091014/https://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|arkivdatum= 19 april 2019}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

[[Kategori:Orter i New South Wales]]

Land: Australien

Delstat: New South Wales

Kommun: Dubbo Municipality

Tidszon: AEST (UTC+10)

- sommartid: AEDT (UTC+11)


text:
# Anders Erik Afzelius
Anders Erik Afzelius, född 26 april 1779 i Forshems socken, Västergötland, död 1 mars 1850 i Riga, var en svensk/finsk jurist, professor och karikatyrtecknare.

## Biografi
Afzelius föddes i Forshems prästgård i Skara stift som son till kyrkoherden i Mariestads församling Erik Afzelius och hans hustru Kristina Margareta Victorin. Han erhöll magistergraden vid Åbo universitet 1798, och ägnade sig därefter åt juridiken, blev juris doktor vid promotionen 1810 och professor 1818.
År 1814 inträdde Afzelius, tillsammans med Johan Gabriel Richert, i lagkommittén. Afzelius kom dock att lämna kommittén 1818 för att bli professor i Åbo.
Afzelius var en framstående lärare vid universiteten i Uppsala och Åbo. På grund av att han bistod donationsbönderna i Viborgs län i deras processer med godsägarna och med några karikatyrteckningar, dels över tsar Nikolaj I, dels över en del finska senatsmedlemmar, och dels genom intriger av personer som han fått till fiender i samband med processer om några kronogods i Viborgs län, fick han 1831 ryska regeringens befallning att lämna Finland. Då han på grund av sjukdom inte åtföljde befallningen i tid, blev han på Åland, där han befann sig på väg till Sverige, gripen och skickad till Wiätka i Kasan, där han kvarhölls i fyra år, då han fick tillåtelse att byta förvisningsorten mot någon plats i Finland. Han vistades därefter i Villmanstrand och Keksholm, tills han 1837 fördes till Livland, där han  avled genom ålder, mångårig sjukdom och ännu fleråriga själslidanden.
Han var sedan gift 1806 med Maria Margareta Hydrén, dotter till hovpredikanten Lars Hydrén och en dotter till Magnus Troilius. De var föräldrar till Arthur Eijvin Anshelm Afzelius.

title: Anders Erik Afzelius

wikitext:
'''Anders Erik Afzelius''', född [[26 april]] [[1779]] i [[Forshems socken]], [[Västergötland]], död [[1 mars]] [[1850]] i [[Riga]], var en svensk/finsk [[jurist]], [[professor]] och [[karikatyr]][[Teckning (konst)|tecknare]].

==Biografi==
Afzelius föddes i [[Forshem]]s [[prästgård]] i [[Skara stift]] som son till kyrkoherden i [[Mariestads församling]] [[Erik Afzelius]] och hans hustru Kristina Margareta Victorin. Han erhöll [[Filosofie magister|magistergraden]] vid [[Kungliga Akademien i Åbo|Åbo universitet]] 1798, och ägnade sig därefter åt juridiken, blev [[juris doktor]] vid [[promotion (ceremoni)|promotionen]] 1810 och professor 1818.

År 1814 inträdde Afzelius, tillsammans med [[Johan Gabriel Richert]], i [[lagkommittén]]. Afzelius kom dock att lämna kommittén 1818 för att bli professor i Åbo.

Afzelius var en framstående lärare vid universiteten i Uppsala och Åbo. På grund av att han bistod donationsbönderna i Viborgs län i deras processer med godsägarna och med några [[karikatyr]]teckningar, dels över tsar [[Nikolaj I]], dels över en del finska senatsmedlemmar, och dels genom intriger av personer som han fått till fiender i samband med processer om några [[kronogods]] i [[Viborgs län]], fick han 1831 ryska regeringens befallning att lämna Finland. Då han på grund av sjukdom inte åtföljde befallningen i tid, blev han på Åland, där han befann sig på väg till Sverige, gripen och skickad till [[Wiätka]] i Kasan, där han kvarhölls i fyra år, då han fick tillåtelse att byta förvisningsorten mot någon plats i Finland. Han vistades därefter i [[Villmanstrand]] och [[Keksholm]], tills han 1837 fördes till [[Livland]], där han  avled ''genom ålder, mångårig sjukdom och ännu fleråriga själslidanden''.

Han var sedan gift 1806 med Maria Margareta Hydrén, dotter till hovpredikanten [[Lars Hydrén den yngre|Lars Hydrén]] och en dotter till [[Magnus Troilius]]. De var föräldrar till [[Arthur Eijvin Anshelm Afzelius]].

==Källor==
*''[[Svenskt konstnärslexikon]]'' del I sid 29, [[Allhems Förlag]], Malmö.
*{{SBH|artikel=Afzelius, 4. Anders Erik|url=https://runeberg.org/sbh/afzelane.html}}

{{Auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Afzelius, Anders Eric}}
[[Kategori:Svenska tecknare under 1800-talet]]
[[Kategori:Födda 1779]]
[[Kategori:Avlidna 1850]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Personer från Forshems socken]]
[[Kategori:Finländska professorer i juridik]]
[[Kategori:Personer verksamma vid Kungliga akademien i Åbo]]
[[Kategori:Svenska karikatyrtecknare]]


text:
# Chalciporus griseus
Chalciporus griseus är en svampart som först beskrevs av Heinem. & Rammeloo, och fick sitt nu gällande namn av Klofac & Krisai 2006. Chalciporus griseus ingår i släktet Chalciporus och familjen Boletaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Chalciporus griseus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Chalciporus griseus
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Basidiomycota
| divisio_sv = [[Basidiesvampar]]
| classis = [[Agaricomycetes]]
| classis_sv =
| ordo = [[Boletales]]
| ordo_sv =
| familia = [[Boletaceae]]
| familia_sv =
| genus = [[Chalciporus]]
| genus_sv =
| species = '''Chalciporus griseus'''
| species_sv =
| taxon = Chalciporus griseus
| taxon_authority = (Heinem. & Rammeloo) Klofac & Krisai 2006
| synonyms = ''Rubinoboletus griseus'' <small>Heinem. & Rammeloo 1983</small><ref>Heinem. & Rammeloo (1983) , In: Bull. Jard. Bot. Nat. Belg. 53(1/2):296</ref>
}}

'''''Chalciporus griseus''''' är en [[svampar]]t<ref>Klofac, W.; Krisai-Greilhuber, I. (2006) [The genus ''Chalciporus'', a world-wide survey], In: Öst. Z. Pilzk. 15:31–65</ref> som först beskrevs av Heinem. & Rammeloo, och fick sitt nu gällande namn av Klofac & Krisai 2006. ''Chalciporus griseus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Chalciporus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Boletaceae]].<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/chalciporus+griseus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref><ref>''Species Fungorum''. Kirk P.M., 2010-11-23</ref>   Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name="COL"/>

==Källor==
<references/>

[[Kategori:Basidiesvampar]]
[[Kategori:Chalciporus|griseus]]

title: Systematik

Rike: Svampar · Fungi

Division: Basidiesvampar · Basidiomycota

Klass: Agaricomycetes

Ordning: Boletales

Familj: Boletaceae

Släkte: Chalciporus

Art: Chalciporus griseus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Chalciporus griseus

title: Synonymer

Synonymer: Rubinoboletus griseus Heinem. & Rammeloo 1983


text:
# Lista över ledamöter av Sveriges riksdags första kammare 1933
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare 1933.

## Stockholms stad
- Ernst Trygger, f.d. justitieråd, h
- Sten Stendahl, grosshandlare, h, f. 1876
- Carl Forssell, h
- Gösta Bagge, h
- Eliel Löfgren, l
- Ernst Klefbeck, kyrkoherde, s, f. 1866
- Charles Lindley, förtroendeman, s
- Oskar Hagman, s
- Fredrik Ström, s
- Olof Carlsson, s
- Georg Branting, s
- Ture Nerman, kk

## Stockholms län och Uppsala län
- Theodor Borell, häradshövding, h, f. 1869
- Hjalmar Hammarskjöld, f.d. landshövding, h
- A.W. Rydberg, godsägare, h, f. 1869
- Carl-Axel Reuterskiöld, professor, bf, f. 1870
- Johan Larsson i Örbyhus, fabrikör, f, f. 1877
- Frits Gustav Möller, f.d. statsråd, s
- Carl Primus Wahlmark, typograf, s, f. 1883
- Albert Forslund, förbundsordförande, s, f. 1881
- Rickard Lindström, redaktör, s, f. 1894
- Wilhelm Källman, s, f. 1877

## Södermanlands och Västmanlands län
- Gustaf Sederholm, godsägare, h, f. 1868
- Gustaf Tamm, jägmästare, h, f. 1876
- Erik von Heland,  godsägare, h
- Bo von Stockenström, bruksägare, l, f. 1887
- Carl Svensson, överdirektör, s, f. 1879
- Wilhelm Björck, undervisningsråd, s
- Assar Emanuel Åkerman, häradshövding, s
- David Norman, folkskollärare, s
- Anders Johan Bärg, förrådsförman, s

## Östergötlands län med Norrköpings stad
- Israel Lagerfelt, friherre, godsägare, h
- David Pettersson i Bjälbo, lantbrukare, h
- Gustaf Adolf Björkman, borgmästare i Norrköping, h, f. 1871
- K.G. Westman, professor, bf, f. 1876
- Viktor Larsson, bankofullmäktige, s
- Oscar Olsson, lektor, s, f. 1877
- Gottfrid Karlsson, lokomotivförare, s, f. 1882
- Albert Bergström, byråföreståndare, s, f. 1869

## Jönköpings län
- Karl Johan Alfred Gustafsson, lantbrukare, h, f. 1862
- Karl Johan Ekman, hovrättsråd, h, f. 1863
- Jacob Spens, greve, landshövding, h, f. 1861
- Oscar Ericson i Oberga, lantbrukare, bf, f. 1866
- Robert Johansson-Dahr, folkskolinspektör, f. 1862, för Jönköping
- Ivan Pauli, lektor, s, f. 1885

## Kronobergs och Hallands län
- Martin Svensson i Kompersmåla, h, f. 1871
- Johan Bernhard Johansson, lantbrukare, h
- Georg Bissmark, borgmästare, h, f. 1871
- Arvid Thelin, adjunkt, h
- Per Gustafsson i Benestad, lantbrukare, bf, f. 1880
- Johan Larsson, lantbrukare, bf, f. 1875
- Carl Thorén, redaktör, f, f. 1874
- G.A. Larsén, folkskollärare, s, f. 1870

## Kalmar läns norra och södra landstingsområden samt Gotlands län
- Erik Anderson i Hägelåkra, lantbrukare, h, f. 1870
- Uno Wijkström, godsägare, h, f. 1872
- Gustaf Roos, f.d landshövding, h
- Nils Wohlin, generaltulldirektör, h
- Petrus Nilsson i Gränebo, lantbrukare, bf, f. 1881
- Lars Gunnar Bodin, lantbrukare, bf, f. 1872
- Ruben Wagnsson, folkskollärare, s

## Blekinge län och Kristianstads län
- Johan Nilsson i Skottlandshus, landshövding, h, f. 1873
- Erik Forssberg, vicekonsul, h, f. 1865
- Gustaf Ehrnberg, borgmästare i Simrishamn, h, f. 1867
- Alexander Nilsson i Fredriksfält, lantbrukare, bf, f. 1876
- Anton Pettersson, ombudsman, bf, f. 1879
- Elof Andersson i Fältenborg, lantbrukare, l, f. 1873
- William Linder, hovrättsråd, s
- Theodor Östergren, modellmästare, s, f. 1878
- Lars Borggren, bageriföreståndare, s, f. 1876

## Malmöhus län med Malmö stad och Helsingborgs stad
- Knut von Geijer, borgmästare, h, f. 1864,
- Jöns Jönsson i Slätåker, lantbrukare, h, f. 1867
- Ivar Öhman, häradshövding, h, f. 1868
- Anders Henriksson i Vinstorp, lantbrukare, bf
- Axel Löfvander, bf
- Jöns Pålsson, hemmansägare, l, f. 1870
- Nils August Nilsson i Kabbarp, trädgårdsodlare, s, f. 1867
- Olof Olsson, läroverksadjunkt, s, f. 1872
- Johan Nilsson i Malmö, redaktör, s, f. 1874
- Sven Linders, lantbrukare, s
- Edwin Berling, målarmästare, s, f. 1881
- Anton Hjalmarsson, assistent, s, f. 1882

## Göteborgs stad
- Gustaf Boman, grosshandlare, h, f. 1861
- Oskar Anshelm Nordborg, direktör, h
- Anders Lindblad, redaktör, s, f. 1866
- Hugo Höglund, arbetsförmedlingsföreståndare, s
- Edgar Sjödahl, lektor, s

## Göteborgs och Bohus län
- Eric Hallin, kammarherre, h, f. 1870
- Ludvig Widell, överdirektör, h, f. 1870
- Axel Sundberg, borgmästare, h, f. 1869
- Karl Andersson, byråchef, l
- Israel Holmgren, professor, f, f. 1871
- Sigfrid Hansson, redaktör, s, f. 1884

## Älvsborgs län
- Axel Fredrik Wennersten, direktör, h, f. 1863
- Karl Mellén, häradshövding, h
- Carl Bengtsson, lantbrukare, h
- Axel Nylander, civilingenjör, h
- Johan Johansson i Friggeråker, lantbrukare, bf, f. 1872
- John Björck, handelsträdgårdsmästare, f, f. 1881
- Edvard Björnsson, lektor, s, f. 1878
- Karl Sandegård, kyrkoherde, s, f. 1880

## Skaraborgs län
- Ernst Lundell, godsägare, h, f. 1857
- Fritiof Gustafsson, godsägare, h
- Ernst Svensson i Eskhult, lantbrukare, bf, f. 1880
- Edward Larson i Lerdala, lantbrukare, f, f. 1867
- August Johansson i Lövholmen, lantbrukare, f, f. 1864
- Torsten Ström, handlande, s, f. 1885

## Värmlands län
- Valfrid Eriksson, godsägare, h, f. 1879
- Fr. Julin, godsägare, h, f. 1873
- Mauritz Hellberg, redaktör, l, f. 1859
- Johan Bergman, f.d. professor, f
- Gustaf Strömberg, yrkesunderinspektör, s
- Karl Schlyter, häradshövding, s, f. 1879
- John Sandén, redaktör, s, f. 1867

## Örebro län
- Adolf Lindgren, direktör, h, f. 1864
- Gottfrid Karlsson i Gillberga, nämndeman, f, f. 1872
- Kerstin Hesselgren, yrkesinspektris, frisinnad vilde
- Anders Örne, statsråd, s
- Harald Åkerberg, redaktör, s, f. 1883

## Kopparbergs län
- August Ernfors (tidigare Eriksson), lantbrukare, h, f. 1864
- Herman Kvarnzelius, landshövding, l
- Emil Bjurström, f, f. 1874
- Daniel Alfred Petrén, överinspektör, s, f. 1867
- Erik Dalberg, ombudsman, s, f. 1869
- Ernst Åström, handlande, s, f. 1876

## Gävleborgs län med Gävle stad
- Hj. Halvarsson, lantbrukare, h, f 1880
- Per Andersson i Koldemo, hemmansägare, bf, f. 1876
- Carl Carlsson, bageriföreståndare, f, f. 1873
- Rickard Sandler, folkhögskolföreståndare, s
- Carl Eriksson i Ljusdal, möbelhandlare, s, f. 1881
- Nils Sigfrid Norling, redaktör, s, f. 1880
- Per Granath, postiljon, s, f. 1882

## Västernorrlands län och Jämtlands län
- Gustaf Velander, rådman, h, f. 1884
- Anders Olof Frändén, hemmansägare, h, f. 1866
- Leonard Tjällgren, lantbrukare, bf, f. 1878
- Henrik Andersson i Boda, hemmansägare, bf, f. 1880
- Sam Larsson, byråchef, f, f. 1883
- Janne Walles, kassör, s, f. 1871
- Carl Albert Lindhagen, borgmästare, s, f. 1860
- Ivar Vennerström, redaktör, s, f. 1881
- Mauritz Västberg, redaktör, s
- Nils Andersson i Östersund, redaktör, s, f. 1891

## Västerbottens län och Norrbottens län
- Olof Bergqvist, biskop, h, f. 1862
- Nils Gabrielsson, lantbrukare, h, f. 1876
- P. Sandström, rådman, h, f. 1875
- Carl Lindmark, lantbrukare, h, f. 1880
- Gustav Rosén, statsråd, f
- P.E.A. Jonsson i Lycksele, sekreterare, f, f. 1869
- David Hansén, grosshandlare, f
- Carl Immanuel Asplund, bergmästare, s, f. 1872
- Karl Johansson, lokomotivförare, s, f. 1881

wikitext:
Ledamöter av [[Sveriges riksdag]]s [[Första kammaren|första kammare]] 1933.

== Stockholms stad ==
*[[Ernst Trygger]], f.d. justitieråd, h
*[[Sten Stendahl]], grosshandlare, h, f. 1876
*[[Carl Forssell]], h
*[[Gösta Bagge]], h
*[[Eliel Löfgren]], l
*[[Ernst Klefbeck]], kyrkoherde, s, f. 1866
*[[Charles Lindley]], förtroendeman, s
*[[Oskar Hagman]], s
*[[Fredrik Ström]], s
*[[Olof Carlsson (politiker)|Olof Carlsson]], s
*[[Georg Branting]], s
*[[Ture Nerman]], kk

== Stockholms län och Uppsala län ==
*[[Theodor Borell]], häradshövding, h, f. 1869
*[[Hjalmar Hammarskjöld]], f.d. landshövding, h
*A.W. Rydberg, godsägare, h, f. 1869
*[[Carl-Axel Reuterskiöld]], professor, bf, f. 1870
*[[Johan Larsson i Örbyhus]], fabrikör, f, f. 1877
*[[Gustav Möller|Frits Gustav Möller]], f.d. statsråd, s
*Carl Primus Wahlmark, typograf, s, f. 1883
*[[Albert Forslund]], förbundsordförande, s, f. 1881
*[[Rickard Lindström (politiker)|Rickard Lindström]], redaktör, s, f. 1894
*[[Wilhelm Källman]], s, f. 1877

== Södermanlands och Västmanlands län==
*[[Gustaf Sederholm]], godsägare, h, f. 1868
*[[Gustaf Tamm (politiker)|Gustaf Tamm]], jägmästare, h, f. 1876
*[[Erik von Heland]],  godsägare, h
*[[Bo von Stockenström]], bruksägare, l, f. 1887
*[[Carl Svensson]], överdirektör, s, f. 1879
*[[Wilhelm Björck]], undervisningsråd, s
*[[Assar Åkerman|Assar Emanuel Åkerman]], häradshövding, s
*[[David Norman]], folkskollärare, s
*[[Anders Johan Bärg]], förrådsförman, s

== Östergötlands län med Norrköpings stad ==
*[[Israel Lagerfelt (1874–1956)|Israel Lagerfelt]], friherre, godsägare, h
*[[David Pettersson]] i Bjälbo, lantbrukare, h
*[[Gustaf Adolf Björkman]], borgmästare i Norrköping, h, f. 1871
*[[K.G. Westman]], professor, bf, f. 1876
*[[Viktor Larsson (1869–1950)|Viktor Larsson]], bankofullmäktige, s
*[[Oscar Olsson]], lektor, s, f. 1877
*[[Gottfrid Karlsson (s)|Gottfrid Karlsson]], lokomotivförare, s, f. 1882
*[[Albert Bergström (född 1869)|Albert Bergström]], byråföreståndare, s, f. 1869

== Jönköpings län ==
*[[Karl Johan Alfred Gustafsson]], lantbrukare, h, f. 1862
*[[Karl Ekman (jurist)|Karl Johan Ekman]], hovrättsråd, h, f. 1863
*[[Jacob Spens]], greve, landshövding, h, f. 1861
*[[Oscar Ericson]] i Oberga, lantbrukare, bf, f. 1866
*[[Robert Johansson-Dahr]], folkskolinspektör, f. 1862, för Jönköping
*[[Ivan Pauli]], lektor, s, f. 1885

== Kronobergs och Hallands län ==
*[[Martin Svensson i Kompersmåla]], h, f. 1871
*[[Johan Bernhard Johansson]], lantbrukare, h
*[[Georg Bissmark]], borgmästare, h, f. 1871
*Arvid Thelin, adjunkt, h
*[[Per Gustafsson i Benestad]], lantbrukare, bf, f. 1880
*[[Johan Larsson i Jonsjö|Johan Larsson]], lantbrukare, bf, f. 1875
*[[Carl Thorén]], redaktör, f, f. 1874
*G.A. Larsén, folkskollärare, s, f. 1870

== Kalmar läns norra och södra landstingsområden samt Gotlands län ==
*[[Erik Anderson i Hägelåkra]], lantbrukare, h, f. 1870
*Uno Wijkström, godsägare, h, f. 1872
*[[Gustaf Roos]], f.d landshövding, h
*[[Nils Wohlin]], generaltulldirektör, h
*[[Petrus Gränebo|Petrus Nilsson i Gränebo]], lantbrukare, bf, f. 1881
*[[Lars Gunnar Bodin (politiker)|Lars Gunnar Bodin]], lantbrukare, bf, f. 1872
*[[Ruben Wagnsson]], folkskollärare, s

== Blekinge län och Kristianstads län ==
*[[Johan Nilsson i Skottlandshus|Johan Nilsson]] i Skottlandshus, landshövding, h, f. 1873
*Erik Forssberg, vicekonsul, h, f. 1865
*[[Gustaf Ehrnberg]], borgmästare i Simrishamn, h, f. 1867
*[[Alexander Nilsson (politiker)|Alexander Nilsson]] i Fredriksfält, lantbrukare, bf, f. 1876
*[[Anton Pettersson]], ombudsman, bf, f. 1879
*[[Elof Andersson]] i Fältenborg, lantbrukare, l, f. 1873
*[[William Linder]], hovrättsråd, s
*[[Theodor Östergren]], modellmästare, s, f. 1878
*[[Lars Borggren]], bageriföreståndare, s, f. 1876

== Malmöhus län med Malmö stad och Helsingborgs stad ==
*[[Knut von Geijer]], borgmästare, h, f. 1864,
*[[Jöns Jönsson i Slätåker]], lantbrukare, h, f. 1867
*[[Ivar Öhman]], häradshövding, h, f. 1868
*[[Anders Henriksson i Vinstorp]], lantbrukare, bf
*[[Axel Löfvander]], bf
*[[Jöns Pålsson]], hemmansägare, l, f. 1870
*[[August Nilsson|Nils August Nilsson]] i Kabbarp, trädgårdsodlare, s, f. 1867
*[[Olof Olsson (minister)|Olof Olsson]], läroverksadjunkt, s, f. 1872
*[[Johan Nilsson i Malmö]], redaktör, s, f. 1874
*[[Sven Linders]], lantbrukare, s
*[[Edwin Berling]], målarmästare, s, f. 1881
*[[Anton Hjalmarsson]], assistent, s, f. 1882

== Göteborgs stad ==
*[[Gustaf Boman]], grosshandlare, h, f. 1861
*[[Oskar Anshelm Nordborg]], direktör, h
*[[Anders Lindblad]], redaktör, s, f. 1866
*[[Hugo Höglund (politiker)|Hugo Höglund]], arbetsförmedlingsföreståndare, s
*[[Edgar Sjödahl]], lektor, s

== Göteborgs och Bohus län ==
*[[Eric Hallin]], kammarherre, h, f. 1870
*[[Ludvig Widell]], överdirektör, h, f. 1870
*[[Axel Sundberg]], borgmästare, h, f. 1869
*[[Karl Andersson (politiker)|Karl Andersson]], byråchef, l
*[[Israel Holmgren]], professor, f, f. 1871
*[[Sigfrid Hansson]], redaktör, s, f. 1884

== Älvsborgs län ==
*[[Axel Vennersten|Axel Fredrik Wennersten]], direktör, h, f. 1863
*[[Karl Mellén]], häradshövding, h
*[[Carl Bengtsson (politiker)|Carl Bengtsson]], lantbrukare, h
*[[Axel Nylander]], civilingenjör, h
*[[Johan Friggeråker|Johan Johansson i Friggeråker]], lantbrukare, bf, f. 1872
*[[John Björck]], handelsträdgårdsmästare, f, f. 1881
*[[Edvard Björnsson]], lektor, s, f. 1878
*[[Karl Sandegård]], kyrkoherde, s, f. 1880

== Skaraborgs län ==
*Ernst Lundell, godsägare, h, f. 1857
*[[Fritiof Domö|Fritiof Gustafsson]], godsägare, h
*[[Ernst Eskhult|Ernst Svensson i Eskhult]], lantbrukare, bf, f. 1880
*[[Edward Larson]] i Lerdala, lantbrukare, f, f. 1867
*[[August Johansson i Lövholmen]], lantbrukare, f, f. 1864
*Torsten Ström, handlande, s, f. 1885

== Värmlands län ==
*Valfrid Eriksson, godsägare, h, f. 1879
*[[Fredrik Julin|Fr. Julin]], godsägare, h, f. 1873
*[[Mauritz Hellberg]], redaktör, l, f. 1859
*[[Johan Bergman (professor)|Johan Bergman]], f.d. professor, f
*[[Gustaf Strömberg (politiker)|Gustaf Strömberg]], yrkesunderinspektör, s
*[[Karl Schlyter]], häradshövding, s, f. 1879
*[[John Sandén]], redaktör, s, f. 1867

== Örebro län ==
*[[Adolf Lindgren (politiker)|Adolf Lindgren]], direktör, h, f. 1864
*[[Gottfrid Karlsson (fp)|Gottfrid Karlsson]] i Gillberga, nämndeman, f, f. 1872
*[[Kerstin Hesselgren]], yrkesinspektris, frisinnad vilde
*[[Anders Örne]], statsråd, s
*[[Harald Åkerberg]], redaktör, s, f. 1883

== Kopparbergs län ==
*[[August Ernfors]] (tidigare Eriksson), lantbrukare, h, f. 1864
*[[Herman Kvarnzelius]], landshövding, l
*[[Emil Bjurström]], f, f. 1874
*[[Alfred Petrén|Daniel Alfred Petrén]], överinspektör, s, f. 1867
*[[Erik Dalberg (politiker)|Erik Dalberg]], ombudsman, s, f. 1869
*[[Ernst Åström]], handlande, s, f. 1876

== Gävleborgs län med Gävle stad ==
*Hj. Halvarsson, lantbrukare, h, f 1880
*[[Per Andersson i Koldemo]], hemmansägare, bf, f. 1876
*[[Carl Carlsson (fp)|Carl Carlsson]], bageriföreståndare, f, f. 1873
*[[Rickard Sandler]], folkhögskolföreståndare, s
*Carl Eriksson i Ljusdal, möbelhandlare, s, f. 1881
*[[Nils Sigfrid Norling]], redaktör, s, f. 1880
*[[Per Granath (politiker)|Per Granath]], postiljon, s, f. 1882

==  Västernorrlands län och Jämtlands län ==
*[[Gustaf Velander]], rådman, h, f. 1884
*[[Anders Olof Frändén]], hemmansägare, h, f. 1866
*[[Leonard Tjällgren]], lantbrukare, bf, f. 1878
*[[Henrik Andersson i Boda]], hemmansägare, bf, f. 1880
*[[Sam Larsson (politiker)|Sam Larsson]], byråchef, f, f. 1883
*[[Janne Walles]], kassör, s, f. 1871
*[[Carl Lindhagen|Carl Albert Lindhagen]], borgmästare, s, f. 1860
*[[Ivar Vennerström]], redaktör, s, f. 1881
*[[Mauritz Västberg]], redaktör, s
*[[Nils Andersson i Östersund]], redaktör, s, f. 1891

==  Västerbottens län och Norrbottens län ==
*[[Olof Bergqvist]], biskop, h, f. 1862
*[[Nils Gabrielsson]], lantbrukare, h, f. 1876
*P. Sandström, rådman, h, f. 1875
*[[Carl Lindmark]], lantbrukare, h, f. 1880
*[[Gustav Rosén]], statsråd, f
*P.E.A. Jonsson i Lycksele, sekreterare, f, f. 1869
*[[David Hansén]], grosshandlare, f
*Carl Immanuel Asplund, bergmästare, s, f. 1872
*Karl Johansson, lokomotivförare, s, f. 1881

==Källor==
*Tidens kalender 1933, trettioförsta årgången, Victor Petterssons Bokindustriaktiebolag, Stockholm 1932, sid. 140-152.

{{Ledamöter av Sveriges riksdag}}

[[Kategori:Politik i Sverige 1933]]
[[Kategori:Listor över ledamöter av Sveriges riksdags första kammare| 1933]]


text:
# Sveriges Magi-Arkiv
Sveriges Magi-Arkiv är en ideell verksamhet som sedan 1946 har drivits av Christer Nilsson, en trollkarl i Nyköping. Arkivets målsättning är att dokumentera och samla in all historisk och nutida information om trolleri och trollkarlar i Skandinavien.
Sveriges Magi-Arkiv utökas ständigt, delvis genom egna efterforskningar, men även tack vare donationer av tidningsklipp, affischer, rekvisita etc. av privatpersoner.
Sedan Christer Nilssons död 2022, så har Tom Stone varit redaktör för Magi-Arkivet, medan Sveriges Trollerimuseum sedan 2016 tagit hand om Magi-Arkivets fysiska tillhörigheter.

title: Sveriges Magi-Arkiv

wikitext:
{{fler källor|månad=2009-11}}
'''Sveriges Magi-Arkiv''' är en ideell verksamhet som sedan [[1946]] har drivits av [[Christer Nilsson (trollkarl)|Christer Nilsson]], en [[trollkarl]] i [[Nyköping]]. Arkivets målsättning är att dokumentera och samla in all historisk och nutida information om [[trolleri]] och [[trollkarl]]ar i [[Skandinavien]].

Sveriges Magi-Arkiv utökas ständigt, delvis genom egna efterforskningar, men även tack vare donationer av tidningsklipp, affischer, rekvisita etc. av privatpersoner.

Sedan Christer Nilssons död 2022, så har [[Tom Stone]] varit redaktör för Magi-Arkivet, medan Sveriges Trollerimuseum sedan 2016 tagit hand om Magi-Arkivets fysiska tillhörigheter.

==Externa länkar==
*[https://magiarkivet.se/sveriges-magi-arkiv/ Sveriges Magi-Arkiv]

[[Kategori:Trolleri]]


text:
# Sara Dircxdochter
Sara Dircxdochter är känd som den första dokumenterade kvinnliga transvestiten i Nederländerna.
Hon dömdes 4 mars 1550 till skamstraff och fyra års förvisning sedan hon hade utgett sig för att vara man under namnet Salomon Dircxzoon. Hon avslöjades sedan hon hade övernattat på ett härbärge för män klädd i manskläder. Hon räknas också till de första dokunmenterade fallen av kvinnor i Europa som levde utklädda till män, då den tidigaste fallet i Tyskland är från 1554 och i de övriga Europa från slutet av 1500-talet: endast Frankrike har ett tidigare bekräftat fall, från 1535. De medeltida fallen är inte bekräftade genom rättsdokument.

title: Sara Dircxdochter

wikitext:
'''Sara Dircxdochter''' är känd som den första dokumenterade kvinnliga [[transvestit]]en i [[Nederländerna]].

Hon dömdes 4 mars 1550 till skamstraff och fyra års [[förvisning]] sedan hon hade utgett sig för att vara man under namnet Salomon Dircxzoon. Hon avslöjades sedan hon hade övernattat på ett [[härbärge]] för män klädd i manskläder. Hon räknas också till de första dokunmenterade fallen av kvinnor i Europa som levde utklädda till män, då den tidigaste fallet i [[Tyskland]] är från 1554 och i de övriga Europa från slutet av 1500-talet: endast [[Frankrike]] har ett tidigare bekräftat fall, från 1535. De [[Medeltiden|medeltid]]a fallen är inte bekräftade genom rättsdokument.

== Källor ==
* {{bokref
 |författare=Rudolf Dekker & Lotte van de Pol
 |redaktör=
 |år=1995
 |titel=Kvinnor i manskläder. En avvikande tradition. Europa 1500-1800
 |upplaga=
 |översättare=Joakim Sundström
 |utgivningsort=Stockholm
 |utgivare=Östlings Bokförlag Symposion
 |sid=
 |id={{ISBN|91-7139-245-9}}
 }}
* A. Hallema, ‘Rechterlijke maatstaven ten aanzien van de morele integriteit in het verleden. Verschil tussen en verscheidenheid van rechterlijke uitspraken betreffende in de 16de eeuw hier te lande gepleegde misdrijven tegen de zeden’, Verslagen en Mededeelingen van de Vereeniging tot Uitgaaf der Bronnen van het Oud-Vaderlandsche Recht 12 (1960) 373-440, aldaar 422.
* http://resources.huygens.knaw.nl/vrouwenlexicon/lemmata/data/Dirksdr

{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Dircxdochter, Sara}}
[[Kategori:Personer i Nederländerna under 1500-talet]]
[[Kategori:Födda okänt år]]
[[Kategori:Avlidna okänt år]]
[[Kategori:Kvinnor]]


text:
# Gynochthodes nigra
Gynochthodes nigra är en måreväxtart som först beskrevs av Elmer Drew Merrill, och fick sitt nu gällande namn av Elmer Drew Merrill. Gynochthodes nigra ingår i släktet Gynochthodes och familjen måreväxter.
Artens utbredningsområde är Filippinerna. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Gynochthodes nigra

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|måreväxt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Gynochthodes nigra''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Gentianaordningen]]
| ordo = Gentianales
| familia_sv = [[Måreväxter]]
| familia = Rubiaceae
| genus_sv =
| genus = [[Gynochthodes]]
| species_sv =
| species = '''Gynochthodes nigra'''
| taxon = Gynochthodes nigra
| taxon_authority = ([[Elmer Drew Merrill|Merr.]]) [[Elmer Drew Merrill|Merr.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Tetralopha nigra'' <small>[[Elmer Drew Merrill|Merr.]]</small>
}}

'''''Gynochthodes nigra'''''<ref name = "C132"/> är en [[måreväxter|måreväxt]]art som först beskrevs av [[Elmer Drew Merrill]], och fick sitt nu gällande namn av [[Elmer Drew Merrill]]. ''Gynochthodes nigra'' ingår i [[släkte]]t ''[[Gynochthodes]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[måreväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Filippinerna]].<ref name = "COL"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9815814|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Merr., 1923 ''In: Enum. Philipp. Fl. Pl. 3: 571''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Måreväxter]]
[[Kategori:Gynochthodes|nigra]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Gentianaordningen · Gentianales

Familj: Måreväxter · Rubiaceae

Släkte: Gynochthodes

Art: Gynochthodes nigra

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Gynochthodes nigra

Auktor: (Merr.) Merr.

title: Synonymer

Synonymer: Tetralopha nigra Merr.


text:
# Richardson Mountains
Richardson Mountains är en bergskedja i Kanada.   Den ligger i provinserna Yukon och Northwest Territories, i den nordvästra delen av landet, 4 200 km nordväst om huvudstaden Ottawa.
Omgivningarna runt Richardson Mountains är i huvudsak ett öppet busklandskap. Trakten runt Richardson Mountains är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.

title: Richardson Mountains

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Kanada|datum=2016-01}}
{{geobox
| 1                      = Range
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                   = Richardson Mountains
| native_name            =
| other_name             =
| category               = Bergskedja
| etymology              =
<!-- *** Bild *** -->
| image                  =
| image_caption          =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                = Kanada
| country_flag           = true
| state                  = [[Yukon]]
| state1                  = [[Northwest Territories]]
| region                 =
<!-- *** Tillhörighet, föremål inom området *** -->
| range                  =
| border                 =
| part                   =
| city                   =
| landmark               =
| river                  =
<!-- *** Läge och höjder *** -->
| highest                =
| highest_location       =
| highest_region         =
| highest_country        =
| highest_elevation      =
| highest_elevation_note =
| highest_lat_d          =
| highest_lat_m          =
| highest_lat_s          =
| highest_lat_NS         =
| highest_long_d         =
| highest_long_m         =
| highest_long_s         =
| highest_long_EW        =
| lowest                 =
| lowest_location        =
| lowest_region          =
| lowest_country         =
| lowest_elevation       =
| lowest_elevation_note  =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                 =
| length_orientation     =
| width                  =
| width_orientation      =
| area                   =
| area_note              =
<!-- *** Egenskaper *** -->
| geology                =
| orogeny                =
| period                 =
| biome                  =
| plant                  =
| animal                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                   =
| free_type              =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                    = {{Kartposition Kanada|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption            =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes              =
| lat_d                  = 68.33302
| long_d                 = -135.75511
| state_type             = Territorium
| elevation              = 396
| timezone_label         = America/Yellowknife
| utc_offset             = -7
| utc_offset_DST         = -6
| timezone               = [[Mountain Standard Time|MST]]
| timezone_DST           = [[Mountain Daylight Time|MDT]]
| geonames               = 6122000
| map_locator            = Kanada
}}

'''Richardson Mountains''' är <!--T.MTS-->en [[bergskedja]] i [[Kanada]].<ref name = "gn6122000"/>   Den ligger i provinserna [[Yukon]] och <!--ADM1-->[[Northwest Territories]], i den nordvästra delen av landet, {{formatnum:4200}} km nordväst om huvudstaden [[Ottawa]].

Omgivningarna runt Richardson Mountains är i huvudsak ett öppet [[busklandskap]].<ref name = "nasalandcover"/> Trakten runt Richardson Mountains är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/>
== Källor ==

<references>
<ref name = "gn6122000">[{{Geonameslänk|gnid=6122000|name=richardson%20mountains}} Richardson Mountains] hos [{{Geonamesabout}} GeoNames.Org (cc-by)]; post uppdaterad 2006-01-18; databasdump nerladdad 2015-12-29</ref>

<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>
[[Kategori:Berg i Northwest Territories]]
[[Kategori:Berg i Yukon]]
[[Kategori:Berg i Kanada 200 meter över havet eller högre]]

Land: Kanada

Territorium: Yukon, Northwest Territories

Tidszon: MST (UTC-7)

- sommartid: MDT (UTC-6)


text:
# Nive River (vattendrag i Australien, Queensland)
Nive River är ett vattendrag i Australien. Det ligger i delstaten Queensland, omkring 680 kilometer väster om delstatshuvudstaden Brisbane.
Omgivningarna runt Nive River är i huvudsak ett öppet busklandskap. Trakten runt Nive River är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer. Genomsnittlig årsnederbörd är 486 millimeter. Den regnigaste månaden är januari, med i genomsnitt 103 mm nederbörd, och den torraste är april, med 4 mm nederbörd.

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Australien|datum=2015-12}}
{{för|Nive River}}
{{geobox
| River
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                        = Nive River
| native_name                 =
| other_name                  =
| category                    = Vattendrag
| etymology                   =
| nickname                    =
<!-- *** Bild *** -->
| image                       =
| image_caption               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                     = Australien
| country_flag                = true
| state                       = [[Queensland]]
| region                      =
| district                    =
| municipality                =
<!-- *** Huvudflod, föremål i området mm *** -->
| parent                      =
| city                        =
| landmark                    =
<!-- *** Bifloder *** -->
| tributary_left              =
| tributary_right             =
<!-- *** Lägen, källa och mynning *** -->
| source                      =
| source_location             =
| source_region               =
| source_country              =
| source_elevation            =
| source_lat_d                =
| source_lat_m                =
| source_lat_s                =
| source_lat_NS               =
| source_long_d               =
| source_long_m               =
| source_long_s               =
| source_long_EW              =
| source1                     =
| source1_location            =
| source1_region              =
| source1_country             =
| source1_elevation           =
| source1_lat_d               =
| source1_lat_m               =
| source1_lat_s               =
| source1_lat_NS              =
| source1_long_d              =
| source1_long_m              =
| source1_long_s              =
| source1_long_EW             =
| source_confluence           =
| source_confluence_location  =
| source_confluence_region    =
| source_confluence_country   =
| source_confluence_elevation =
| source_confluence_lat_d     =
| source_confluence_lat_m     =
| source_confluence_lat_s     =
| source_confluence_lat_NS    =
| source_confluence_long_d    =
| source_confluence_long_m    =
| source_confluence_long_s    =
| source_confluence_long_EW   =
| mouth                       =
| mouth_location              =
| mouth_region                =
| mouth_country               =
| mouth_elevation             =
| mouth_lat_d                 =
| mouth_lat_m                 =
| mouth_lat_s                 =
| mouth_lat_NS                =
| mouth_long_d                =
| mouth_long_m                =
| mouth_long_s                =
| mouth_long_EW               =
<!-- *** Dimensioner och avrinningsområde *** -->
| length                      =
| width                       =
| depth                       =
| volume                      =
| watershed                   =
| watershed_decimals          =
<!-- *** Flöde *** -->
| discharge                   =
| discharge_max               =
| discharge_min               =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                        =
| free_type                   =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                         = {{Kartposition Australien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                 =
| map_locator_x               =
| map_locator_y               =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                   =
| lat_d                       = -26.01349
| long_d                      = 146.41772
| state_type                  = Delstat
| elevation                   =
| timezone_label              = Australia/Brisbane
| utc_offset                  = +10
| timezone                    = [[Australian Eastern Standard Time|AEST]]
| geonames                    = 2155230
| map_locator                 = Australien
}}

'''Nive River''' är <!--H.STM-->ett [[vattendrag]] i [[Australien]].<ref name = "gn2155230"/> Det ligger i delstaten <!--ADM1-->[[Queensland]], omkring 680 kilometer väster om delstatshuvudstaden [[Brisbane]].

Omgivningarna runt Nive River är i huvudsak ett öppet [[busklandskap]].<ref name = "nasalandcover"/> Trakten runt Nive River är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Genomsnittlig [[årsnederbörd]] är {{formatnum:486}} millimeter. Den regnigaste månaden är januari, med i genomsnitt {{formatnum:103}} mm [[nederbörd]], och den torraste är april, med {{formatnum:4}} mm nederbörd.<ref name = "nasarain"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "gn2155230">[{{Geonameslänk|gnid=2155230|name=nive%20river}} Nive River] hos [{{Geonamesabout}} GeoNames.Org (cc-by)]; post uppdaterad 2013-11-09; databasdump nerladdad 2015-12-01</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasarain">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|titel= NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission|arkivurl= https://web.archive.org/web/20190419091014/https://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|arkivdatum= 19 april 2019}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

[[Kategori:Vattendrag i Queensland]]

Delstat: Queensland