text:
# Khubelu Community
Khubelu Community är en gemenskap i Lesotho.   Den ligger i distriktet Mokhotlong, i den nordöstra delen av landet, 130 km öster om huvudstaden Maseru.

title: Khubelu Community

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Lesotho|datum=2016-10}}
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Khubelu Community
| native_name          =
| other_name           =
| category             = Gemenskap
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Lesotho
| country_flag         = true
| state                = [[Mokhotlong District|Mokhotlong]]
| state_type           = Distrikt
| region               =
| region_type          =
| district             =
| district_type        =
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           =
| population_date      =
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Central Africa Time|CAT]]
| utc_offset           = +2
| timezone_DST         =
| utc_offset_DST       =
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Lesotho|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Lesotho
| map_locator          = Lesotho
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = -29.2796
| long_d               = 28.7778
| elevation            = 2443
| timezone_label       = Africa/Maseru
}}

'''Khubelu Community''' är <!--A.ADM3-->en [[Lesothos administrativa indelning|gemenskap]] i [[Lesotho]].<ref name = "gn7536121"/>   Den ligger i distriktet <!--ADM1-->[[Mokhotlong District|Mokhotlong]], i den nordöstra delen av landet, {{formatnum:130}} km öster om huvudstaden [[Maseru]].
== Källor ==

<references>
<ref name = "gn7536121">[{{Geonameslänk|gnid=7536121|name=khubelu%20community}} Khubelu Community] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2015-10-06; databasdump nerladdad 2016-10-20</ref>

</references>

[[Kategori:Indelningar i Mokhotlong District]]

Land: Lesotho

Distrikt: Mokhotlong

Tidszon: CAT (UTC+2)


text:
# Philodendron flumineum
Philodendron flumineum är en kallaväxtart som beskrevs av Eduardo G. Gonçalves. Philodendron flumineum ingår i släktet Philodendron och familjen kallaväxter. Inga underarter finns listade.

wikiname: svwiki

title: Philodendron flumineum

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kallaväxt|datum=2014-06}}
{{Taxobox
| name = ''Philodendron flumineum''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Svaltingordningen]]
| ordo = Alismatales
| familia_sv = [[Kallaväxter]]
| familia = Araceae
| genus_sv =
| genus = [[Philodendron]]
| species_sv =
| species = '''Philodendron flumineum'''
| taxon = Philodendron flumineum
| taxon_authority = [[Eduardo G. Gonçalves|E.G.Gonç.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Philodendron flumineum'''''<ref name = "C132"/> är en [[kallaväxter|kallaväxt]]art som beskrevs av [[Eduardo G. Gonçalves]]. ''Philodendron flumineum'' ingår i [[släkte]]t ''[[Philodendron]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[kallaväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9715612|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">E.G.Gonç., 2000 ''In: Kew Bull. 55: 175''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Kallaväxter]]
[[Kategori:Philodendron|flumineum]]

{{Robotskapad stub om kallaväxter}}
{{Taxonbar}}

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Svaltingordningen · Alismatales

Familj: Kallaväxter · Araceae

Släkte: Philodendron

Art: Philodendron flumineum

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Philodendron flumineum


text:
# Catadoides vunindawa
Catadoides vunindawa är en fjärilsart som beskrevs av Robinson 1975. Catadoides vunindawa ingår i släktet Catadoides och familjen nattflyn. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Catadoides vunindawa

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Catadoides vunindawa''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Nattflyn]]
| familia = Noctuidae
| genus_sv =
| genus = [[Catadoides]]
| species_sv =
| species = '''Catadoides vunindawa'''
| taxon = Catadoides vunindawa
| taxon_authority = [[Robinson (auktor)|Robinson]] 1975
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Catadoides vunindawa'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Robinson (auktor)|Robinson]] 1975. ''Catadoides vunindawa'' ingår i [[släkte]]t ''[[Catadoides]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nattflyn]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/catadoides+vunindawa/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Nattflyn]]
[[Kategori:Catadoides|vunindawa]]

title: Systematik

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Nattflyn · Noctuidae

Släkte: Catadoides

Art: Catadoides vunindawa

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Robinson 1975


text:
# Helgeandshuset, Lund
Helgeandshuset var ett helgeandshus, ett sjukhus och åldersdomshem med tillhörande kyrka, i Lund under medeltiden. Det låg på östra sidan av Stora Södergatan, nära den medeltida Söderport, i nuvarande kvarteret Hospitalsträdgården.
Helgeandshuset i Lund var det näst äldsta i det dåvarande Danmark efter helgeandshuset i Roskilde. Det nämns i en skriftlig källa första gången 1269, då det kallas för "hospitale spiritus sancti". Ärkebiskopen hade ursprungligen patronatsrätten och ansvarade för tillsyn, men 1334 togs ansvaret över av ärkedjäknen vid domkapitlet. Verksamheten låg nere under en period mellan slutet av 1300-talet och någon gång under första halvan av 1400-talet.
Helgeandshusets kyrka var äldre än själva Helgeandshuset och hade byggts i mitten av 1100-talet. Kyrkan knöts till Helgeandshuset, när detta grundades på 1200-talet. Kyrkan fungerade också som sockenkyrka och var helgad åt Sankt Godehard, som varit biskop i Hildesheim. När vården vid spetälskesjukhuset Sankt Jörgens hospital lades ned 1587, lades det samman med Helgeandshuset.
Efter reformationen i Danmark fick Helgeandshuset överta ett antal hemman i Lilla Råby, vilka sköttes från gårdsanläggningen Hospitalsgården, som låg omedelbart norr om kyrkogården på norra sidan av Helgeandshuset.
År 1745 låg sjukhuset i en envåningsbyggnad av sten, vilken låg på södra sidan av kyrkan i vinkel mot dess västra gavel. Både norr och söder om kyrkan fanns kyrkogård.
Helgeandshuset drevs till 1778, varvid verksamheten togs över av Malmö hospital. Fonden för Helgeandshuset och dess egendomar förvaltades sedan 1773 av två serafimerriddare, och 1778 beslutade dessa att Lunds helgeandshus skulle läggas ned till förmån för Malmö hospital.
Kyrkan och sjukhusbyggnaden revs 1834, men Hospitalsgården fortsatte att brukas till 1906, då den flyttades utanför stadskärnan.
Ett tympanon från Helgeandshusets kyrka är inmurat ovanför porten till det södra tornet i Lunds domkyrka.

title: Helgeandshuset, Lund

wikitext:
[[File: Stora Södergatan Södra Esplanaden Lund.jpg|miniatyr|Hörnet Stora Södergatan/Södra Esplanaden i Lund, platsen för det tidigare Helgeandshuset]]
'''Helgeandshuset''' var ett [[helgeandshus]], ett sjukhus och åldersdomshem med tillhörande kyrka, i [[Lund]] under [[medeltiden]]. Det låg på östra sidan av [[Stora Södergatan]], nära den medeltida Söderport, i nuvarande kvarteret Hospitalsträdgården.<ref>[https://kulturportallund.se/hospitalstradgarden/ ''Hospitalsträdgården'' på www.kulturportallund.se], läst den 14 juli 2023</ref>

Helgeandshuset i Lund var det näst äldsta i det dåvarande Danmark efter helgeandshuset i [[Roskilde]]. Det nämns i en skriftlig källa första gången 1269, då det kallas för "hospitale spiritus sancti". Ärkebiskopen hade ursprungligen [[patronatsrätt]]en och ansvarade för tillsyn, men 1334 togs ansvaret över av [[ärkedjäkne]]n vid domkapitlet. Verksamheten låg nere under en period mellan slutet av 1300-talet och någon gång under första halvan av 1400-talet.

Helgeandshusets kyrka var äldre än själva Helgeandshuset och hade byggts i mitten av 1100-talet. Kyrkan knöts till Helgeandshuset, när detta grundades på 1200-talet. Kyrkan fungerade också som sockenkyrka och var helgad åt [[Sankt Godehard]], som varit biskop i [[Hildesheim]]. När vården vid spetälskesjukhuset [[Sankt Jörgens hospital, Lund|Sankt Jörgens hospital]] lades ned 1587, lades det samman med Helgeandshuset.

Efter [[reformationen]] i Danmark fick Helgeandshuset överta ett antal [[hemman]] i [[Lilla Råby]], vilka sköttes från gårdsanläggningen [[Hospitalsgården, Lund|Hospitalsgården]], som låg omedelbart norr om kyrkogården på norra sidan av Helgeandshuset.

År 1745 låg sjukhuset i en envåningsbyggnad av sten, vilken låg på södra sidan av kyrkan i vinkel mot dess västra gavel. Både norr och söder om kyrkan fanns kyrkogård.

Helgeandshuset drevs till 1778, varvid verksamheten togs över av [[Malmö hospital]]. Fonden för Helgeandshuset och dess egendomar förvaltades sedan 1773 av två [[serafimerorden|serafimerriddare]], och 1778 beslutade dessa att Lunds helgeandshus skulle läggas ned till förmån för [[Malmö hospital]].

Kyrkan och sjukhusbyggnaden revs 1834, men Hospitalsgården fortsatte att brukas till 1906, då den flyttades utanför stadskärnan.

Ett [[tympanon]] från Helgeandshusets kyrka är inmurat ovanför porten till det södra tornet i [[Lunds domkyrka]].

==Se även==
*[[Helgeandskyrkan, Lund]], en 1970-talskyrka i [[Klostergården]] i Lund

==Källor==
*[https://www.turistinformationlund.se/upplevelser/kyrkostaden/ ''Helgeandshuset'' på www.turistinformationlund.se], läst den 6 juli 2023
===Noter===
<references/>
{{Coord|55|41|48.5|N|13|11|22.5|E|display=title|region:SE}}
[[Kategori:Ej längre existerande sjukhus i Sverige]]
[[Kategori:Sjukhus i Skåne län]]
[[Kategori:Medeltida kyrkor i Lund]]
[[Kategori:Lunds stadskärna]]
[[Kategori:Helgeandshus]].


text:
# Teminius agalenoides
Teminius agalenoides är en spindelart som först beskrevs av Badcock 1932.  Teminius agalenoides ingår i släktet Teminius och familjen sporrspindlar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Teminius agalenoides

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Teminius agalenoides''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Sporrspindlar]]
| familia = Miturgidae
| genus_sv =
| genus = [[Teminius]]
| species_sv =
| species = '''Teminius agalenoides'''
| taxon = Teminius agalenoides
| taxon_authority = (Badcock, 1932)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Teminius agalenoides'''''<ref name = "col275878"/> är en [[spindlar|spindel]]art som först beskrevs av Badcock 1932.  ''Teminius agalenoides'' ingår i [[släkte]]t ''[[Teminius]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[sporrspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/teminius+agalenoides/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col275878">Badcock, A. D. (1932) Reports of an expedition to Paraguay and Brazil in 1926-1927 supported by the Trustees of the Percy Sladen Memorial Fund and the Executive Committee of the Carnegie Trust for the Universities of Scotland. Arachnida from the Paraguayan Chaco., ''Jour. Lin''</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om sporrspindlar}}

[[Kategori:Sporrspindlar]]
[[Kategori:Teminius|agalenoides]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Sporrspindlar · Miturgidae

Släkte: Teminius

Art: Teminius agalenoides

title: Vetenskapligt namn

Auktor: (Badcock, 1932)


text:
# Centro Chewal
Centro Chewal är en ort i Mexiko.   Den ligger i kommunen Chilón och delstaten Chiapas, i den sydöstra delen av landet, 800 km öster om huvudstaden Mexico City. Centro Chewal ligger 1 188 meter över havet och antalet invånare är 170.
Terrängen runt Centro Chewal är kuperad. Runt Centro Chewal är det glesbefolkat, med 16 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Yajalón, 16,7 km norr om Centro Chewal. I omgivningarna runt Centro Chewal växer i huvudsak städsegrön lövskog.

title: Centro Chewal

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Mexiko|datum=2016-11}}
{{geobox
| 1                                 = Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = Centro Chewal
| native_name                       =
| other_name                        =
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             =
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Mexiko
| country_flag                      = true
| state                             = [[Chiapas]]
| state_type                        = Delstat
| region                            = [[Chilón (kommun)|Chilón]]
| region_type                       = Kommun
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         = 1188
| lat_d                             = 17.03417
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = -92.27083
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 170
| population_date                   = 2010
| population_note                   = <ref name = "gn8874057"/>
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[Central Standard Time|CST]]
| utc_offset                        = -6
| timezone_DST                      = [[Central Daylight Time|CDT]]
| utc_offset_DST                    = -5
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Mexiko|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Mexiko
| map_locator                       = Mexiko
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| timezone_label                    = America/Mexico_City
}}

'''Centro Chewal''' är <!--P.PPL-->en [[ort]] i [[Mexiko]].<ref name = "gn8874057"/>   Den ligger i kommunen <!--ADM2-->[[Chilón (kommun)|Chilón]] och delstaten <!--ADM1-->[[Chiapas]], i den sydöstra delen av landet, {{formatnum:800}} km öster om huvudstaden [[Mexico City]]. Centro Chewal ligger {{formatnum:1188}} meter över havet<ref name = "gn8874057"/> och antalet invånare är <!--pop-->{{formatnum:170}}.<ref name = "gn8874057"/>

Terrängen runt Centro Chewal är kuperad.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 kilometers radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} Runt Centro Chewal är det glesbefolkat, med {{formatnum:16}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Närmaste större samhälle är [[Yajalón (ort)|Yajalón]], {{formatnum:16.7}} km norr om Centro Chewal. I omgivningarna runt Centro Chewal växer i huvudsak [[städsegrön]] [[lövskog]].<ref name = "nasalandcover"/>
== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn8874057">[{{Geonameslänk|gnid=8874057|name=centro%20chewal}} Centro Chewal] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2010; databasdump nerladdad 2016-10-22</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

[[Kategori:Orter i Chiapas]]

Land: Mexiko

Delstat: Chiapas

Kommun: Chilón

Tidszon: CST (UTC-6)

- sommartid: CDT (UTC-5)


text:
# Götemargranit
Götemargranit är en rapakivigranit som förekommer i ett litet område sydost om sjön Götemar i östra Småland.
Bergarten har fått sitt namn av sjön Götemar. Den finns i ett nästan cirkelformat förekomstområde med en diameter på omkring fem kilometer och har tidigare brutits i stenbrott i bland annat Kråkemåla. Den är mycket lik den något storkornigare jungfrugraniten på Blå Jungfrun. Den senare benämns ibland också götemargranit.
Götemarintrusion anses ha uppstått genom att magma med olika sammansättning trängt upp och smält samman. Götemargraniten har höga halter av kalifältspat och kvarts samt också flusspat som sprickfyllnad men också i grundmassan.
Götemargraniten har tidigare brutits för byggnadssten i två stenbrott i Kråkemåla samt Götebo, Askaremåla och Bussvik. Viss brytning sker också idag i stenbrottet Kråkemåla 1.

title: Götemargranit

wikitext:
[[Fil:Götemargranit.jpg|miniatyr|Block av götemargranit,från stenbrott Kråkemåla 2]]
[[Fil:Kråkemåla götemargranit.jpg|miniatyr|Götemargranit från Kråkemåla]]
'''Götemargranit''' är en [[rapakivi]]granit<ref>{{Webbref |url=http://www.geoguide.geoversum.de/?page=loc20 |titel=''Location No. 20'' på www.geoguide.geoversum.de/ |hämtdatum=2017-06-14 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190831024922/http://www.geoguide.geoversum.de/?page=loc20 |arkivdatum=2019-08-31 }}</ref> som förekommer i ett litet område sydost om sjön [[Götemar]] i östra Småland.

Bergarten har fått sitt namn av sjön Götemar. Den finns i ett nästan cirkelformat förekomstområde med en diameter på omkring fem kilometer och har tidigare brutits i stenbrott i bland annat [[Kråkemåla]]. Den är mycket lik den något storkornigare [[jungfrugranit]]en på [[Blå Jungfrun]]. Den senare benämns ibland också götemargranit.<ref>{{Webbref |url=http://www.lansstyrelsen.se/Kalmar/sv/om-lansstyrelsen/om-lanet/fakta-kalmar-lan/lanets-natur/natur-o-smaland/Pages/index.aspx |titel=''Geologin i östra Småland'', avsnittet''Röd granit'' på Lässtyrelsens i Kalmar län webbplats |hämtdatum=2017-06-14 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20170530184017/http://www.lansstyrelsen.se/Kalmar/sv/om-lansstyrelsen/om-lanet/fakta-kalmar-lan/lanets-natur/natur-o-smaland/Pages/index.aspx |arkivdatum=2017-05-30 }}</ref>

Götemar[[intrusion]] anses ha uppstått genom att magma med olika sammansättning trängt upp och smält samman.<ref>[https://link.springer.com/article/10.1007/s00531-011-0739-y Nadine Friese med flera: ''Multi-stage emplacement of the Götemar Pluton, SE Sweden: new evidence inferred from field observations and microfabric analysis, including cathodoluminescence microscopy'' i ''International Journal of Earth Sciences'', juli 2012, volym 101, Issue 5, sidorna 1149–1167]</ref> Götemargraniten har höga halter av [[kalifältspat]] och [[kvarts]] samt också [[flusspat]] som sprickfyllnad men också i grundmassan.<ref>[http://resource.sgu.se/produkter/rm/rm110-rapport.pdf Ulf Bergström med flera: ''Regionala kartor 1:250 000, Projekt Småland, regionalt berg'' i ''Regional berggrundsgeologisk undersökning – Sammanfattning av pågående undersökningar 2001'', SGU Rapporter och meddelanden 110, sidan 76]</ref>

Götemargraniten har tidigare brutits för byggnadssten i två stenbrott i Kråkemåla samt Götebo, Askaremåla och Bussvik.<ref>[http://www.skb.se/publikation/1050266/R-05-66.pdf E. Alm med flera: ''Sm-Nd isotope determinations of low-temperature fluorite-calcitegalena mineralization in the margins of the Fennoscandian Shield'' Report of activities carried out during 2004'', sidan 20, Svensk Kärnbränslehantering]</ref> Viss brytning sker också idag i stenbrottet Kråkemåla 1.

==Källor==
*[http://www.rapakivi.dk/html_tib_syd/g%C3%B6temar.html Om Götemargranit på ww.rapakivi.dk]
===Noter===
<references/>

{{Coord|57|28|44.45|N|16|38|05.93|E|display=title|name=Stenbrott i Kråkemåla}}
[[Kategori:Bergarter med tillnamn]]
[[Kategori:Oskarshamns kommuns geografi]]
[[Kategori:Rapakivi]]


text:
# Rhopus
Rhopus är ett släkte av steklar som beskrevs av Förster 1856. Rhopus ingår i familjen sköldlussteklar.

## Dottertaxa tillRhopus, i alfabetisk ordning[1][2]
- Rhopus acaetes
- Rhopus adustus
- Rhopus aligarhensis
- Rhopus americanus
- Rhopus anceps
- Rhopus apterus
- Rhopus atys
- Rhopus bicolor
- Rhopus brachypterous
- Rhopus brachypterus
- Rhopus brachytarsus
- Rhopus bridwelli
- Rhopus caris
- Rhopus conon
- Rhopus corni
- Rhopus erianthi
- Rhopus extraclavus
- Rhopus flavidus
- Rhopus flavus
- Rhopus garibaldia
- Rhopus geminus
- Rhopus gramineus
- Rhopus harena
- Rhopus humilis
- Rhopus laysanensis
- Rhopus longicornis
- Rhopus milo
- Rhopus mucius
- Rhopus mymaricoides
- Rhopus nigroclavatus
- Rhopus notius
- Rhopus nymphidius
- Rhopus olgae
- Rhopus parvulus
- Rhopus pilatus
- Rhopus piso
- Rhopus sacchari
- Rhopus sandalli
- Rhopus sanguineus
- Rhopus segestes
- Rhopus semiapterus
- Rhopus semiflavus
- Rhopus semiluteus
- Rhopus somos
- Rhopus stepanovi
- Rhopus sulphureus
- Rhopus trjapitzini
- Rhopus turanicus
- Rhopus urbanus

title: Rhopus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Rhopus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Sköldlussteklar]]
| familia = Encyrtidae
| genus_sv =
| genus = '''Rhopus'''
| species_sv =
| species =
| taxon = Rhopus
| taxon_authority = [[Förster (auktor)|Förster]], 1856
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Chalcidoidea
| superfamilia_sv = [[Glanssteklar]]
| synonyms =
}}

'''''Rhopus'''''<ref name = "COL"/> är ett [[släkte]] av [[steklar]] som beskrevs av [[Förster (auktor)|Förster]] 1856. ''Rhopus'' ingår i [[familj (biologi)|familjen]] [[Encyrtidae|sköldlussteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "dyn"/>

== Dottertaxa till ''Rhopus'', i alfabetisk ordning<ref name = "COL"/><ref name = "dyn"/> ==

* ''[[Rhopus acaetes]]''
* ''[[Rhopus adustus]]''
* ''[[Rhopus aligarhensis]]''
* ''[[Rhopus americanus]]''
* ''[[Rhopus anceps]]''
* ''[[Rhopus apterus]]''
* ''[[Rhopus atys]]''
* ''[[Rhopus bicolor]]''
* ''[[Rhopus brachypterous]]''
* ''[[Rhopus brachypterus]]''
* ''[[Rhopus brachytarsus]]''
* ''[[Rhopus bridwelli]]''
* ''[[Rhopus caris]]''
* ''[[Rhopus conon]]''
* ''[[Rhopus corni]]''
* ''[[Rhopus erianthi]]''
* ''[[Rhopus extraclavus]]''
* ''[[Rhopus flavidus]]''
* ''[[Rhopus flavus]]''
* ''[[Rhopus garibaldia]]''
* ''[[Rhopus geminus]]''
* ''[[Rhopus gramineus]]''
* ''[[Rhopus harena]]''
* ''[[Rhopus humilis]]''
* ''[[Rhopus laysanensis]]''
* ''[[Rhopus longicornis]]''
* ''[[Rhopus milo]]''
* ''[[Rhopus mucius]]''
* ''[[Rhopus mymaricoides]]''
* ''[[Rhopus nigroclavatus]]''
* ''[[Rhopus notius]]''
* ''[[Rhopus nymphidius]]''
* ''[[Rhopus olgae]]''
* ''[[Rhopus parvulus]]''
* ''[[Rhopus pilatus]]''
* ''[[Rhopus piso]]''
* ''[[Rhopus sacchari]]''
* ''[[Rhopus sandalli]]''
* ''[[Rhopus sanguineus]]''
* ''[[Rhopus segestes]]''
* ''[[Rhopus semiapterus]]''
* ''[[Rhopus semiflavus]]''
* ''[[Rhopus semiluteus]]''
* ''[[Rhopus somos]]''
* ''[[Rhopus stepanovi]]''
* ''[[Rhopus sulphureus]]''
* ''[[Rhopus trjapitzini]]''
* ''[[Rhopus turanicus]]''
* ''[[Rhopus urbanus]]''

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/rhopus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS [[Catalogue of Life]]: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "dyn">[https://www.dyntaxa.se/taxon/info/1002004?changeRoot=True Dyntaxa Rhopus]</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Rhopus|''Rhopus''}}

[[Kategori:Sköldlussteklar]]
[[Kategori:Rhopus]]

title: Systematik

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Glanssteklar · Chalcidoidea

Familj: Sköldlussteklar · Encyrtidae

Släkte: Rhopus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Förster, 1856


text:
# Solid Försäkringar
Solid Försäkring är ett sakförsäkringsbolag som varit verksamt sedan 1993. Solid har sitt huvudkontor i Helsingborg med 80 anställda. Solid står under Finansinspektionens tillsyn och har beviljad koncession för en rad försäkringstyper. Solid ingår i koncernen Resurs Holding. År 2008 omsatte Solid 1 miljard svenska kronor och hade närmare 3 miljoner kunder.
Solid Försäkringar är marknadsledande på försäkringslösningar för detaljhandelns kapitalvaror. Solid har ett nära samarbete med närmare 5500 ombud inom detaljhandeln över hela Sverige, men bedriver även verksamhet i övriga Norden och på utvalda marknader i Europa.
Företaget noterades på Stockholmsbörsen den 1 december 2021 efter att Resurs Holding delat ut samtliga aktier i Solid Försäkring till Resurs aktieägare.

title: Solid Försäkringar

wikitext:
'''Solid Försäkring''' är ett sakförsäkringsbolag som varit verksamt sedan 1993. Solid har sitt huvudkontor i [[Helsingborg]] med 80 anställda. Solid står under [[Finansinspektionen (Sverige)|Finansinspektionen]]s tillsyn och har beviljad koncession för en rad försäkringstyper. Solid ingår i koncernen [[Resurs Holding]]. År 2008 omsatte Solid 1 miljard svenska kronor och hade närmare 3 miljoner kunder.

Solid Försäkringar är marknadsledande på försäkringslösningar för detaljhandelns kapitalvaror. Solid har ett nära samarbete med närmare 5500 ombud inom detaljhandeln över hela Sverige, men bedriver även verksamhet i övriga Norden och på utvalda marknader i Europa.

Företaget noterades på [[Stockholmsbörsen]] den 1 december 2021 efter att Resurs Holding delat ut samtliga aktier i Solid Försäkring till Resurs aktieägare.<ref>{{Pressmeddelanderef|url=https://view.news.eu.nasdaq.com/view?id=bb125fe5597ea49b2575a96a190f5fd4b&lang=sv |rubrik=Idag inleds handeln i Solid Försäkrings aktie på Nasdaq Stockholm |utgivare=Resurs Holding AB |datum=1 december 2021 |åtkomstdatum=2 juli 2022 |arkivurl= |arkivdatum= }}</ref>

== Referenser ==
<references/>

==Externa länkar==
*[http://www.solidab.se/?gclid=CMyKp7qpu58CFYuB3godjyeD0Q företagets webbplats]
[[Kategori:Svenska försäkringsbolag]]
[[Kategori:Företag bildade 1993]]
[[Kategori:Företag listade på Stockholmsbörsen (small cap)]]


text:
# Porträtt av Émile Zola
Porträtt av Émile Zola (franska: Portrait d'Émile Zola) är en oljemålning av den franske konstnären Édouard Manet från 1868. Målningen ingår i Musée d'Orsays samlingar i Paris.
När Manet gjorde skandalsuccé med Olympia 1863 var författaren och konstkritikern Émile Zola hans stridbaraste försvarare. År 1867 skrev Zola en artikel till Manet och det nya avantgardets försvar mot traditionalisterna. Artikeln gavs ut i en blå pärm; ett exemplar av skriften syns på bordet bredvid Zola i porträttet. Detta blev inledningen till en stark vänskap mellan Manet och Zola, de båda herrarna träffades regelbundet på Café Guerbois och diskuterade dagsaktuella ämnen.
Som tack till Zolas stöd målade Manet hans porträtt 1868. På väggen bakom den porträtterade syns en reproduktion av Manets Olympia och Diego Velázquez Bacchus triumf (1629) samt ett träsnitt av den japanske ukiyo-e-konstnären Utagawa Kuniaki II. Urvalet var noga utvalt för att visa på Zolas smak och influenser. En brytning uppstod dock mellan Zola och impressionisterna 1886 då Zola publicerade L’œuvre (”Konstnärsliv”). Huvudpersonen i romanen är en konstnär – baserad på Manet och Zolas barndomsvän Paul Cézanne – som drömmer om framgång men endast upplever misslyckanden.
Manet ställde ut porträttet på Parissalongen 1868. Han gav porträttet till Zola vars änka donerade den till franska staten 1925. År 1986 fick den sin permanenta placering på Musée d'Orsay.

title: Porträtt av Émile Zola

wikitext:
{{Konstverk
|titel        = Porträtt av Émile Zola
|filnamn      = Manet, Edouard - Portrait of Emile Zola.jpg
|bildstorlek  =
|bildtext =
|konstnär     = [[Édouard Manet]]
|år           = 1868
|typ          =
|material     = olja på duk
|motiv        =
|höjd         = 146
|bredd        = 114
|djup         =
|plats        = [[Musée d'Orsay]], [[Paris]]
}}
'''Porträtt av Émile Zola''' ({{lang-fr|Portrait d'Émile Zola}}) är en [[oljemålning]] av den franske konstnären [[Édouard Manet]] från 1868. Målningen ingår i [[Musée d'Orsay]]s samlingar i [[Paris]].

När Manet gjorde skandalsuccé med ''[[Olympia (målning)|Olympia]]'' 1863 var författaren och konstkritikern [[Émile Zola]] hans stridbaraste försvarare. År 1867 skrev Zola en artikel till Manet och det nya [[avantgarde]]ts försvar mot traditionalisterna. Artikeln gavs ut i en blå pärm; ett exemplar av skriften syns på bordet bredvid Zola i porträttet. Detta blev inledningen till en stark vänskap mellan Manet och Zola, de båda herrarna träffades regelbundet på Café Guerbois och diskuterade dagsaktuella ämnen.

Som tack till Zolas stöd målade Manet hans porträtt 1868. På väggen bakom den porträtterade syns en reproduktion av Manets Olympia och [[Diego Velázquez]] ''Bacchus triumf'' (1629) samt ett träsnitt av den japanske [[ukiyo-e]]-konstnären Utagawa Kuniaki II. Urvalet var noga utvalt för att visa på Zolas smak och influenser. En brytning uppstod dock mellan Zola och impressionisterna 1886 då Zola publicerade ''L’œuvre'' (”Konstnärsliv”). Huvudpersonen i romanen är en konstnär – baserad på Manet och Zolas barndomsvän [[Paul Cézanne]] – som drömmer om framgång men endast upplever misslyckanden.

Manet ställde ut porträttet på [[Parissalongen]] 1868. Han gav porträttet till Zola vars änka donerade den till franska staten 1925. År 1986 fick den sin permanenta placering på Musée d'Orsay.

== Källor ==
*[https://www.musee-orsay.fr/fr/collections/catalogue-des-oeuvres/notice.html?nnumid=713 Musée d'Orsays webbplats]
*{{Bokref |titel=Impressionism – Origins, Practise, Reception |efternamn=Thomson |förnamn=Belinda |författarlänk= |medförfattare= |år=2000 |utgivare=Thames & Hudson |utgivningsort= |isbn=0-500-20335-0 |sid=67 }}

[[Kategori:Målningar 1868]]
[[Kategori:Målningar av Édouard Manet]]
[[Kategori:Målningar på Musée d'Orsay]]
[[Kategori:Porträttmålningar]]
[[Kategori:Kulturella återgivningar av Émile Zola]]

title: Porträtt av Émile Zola

Konstnär: Édouard Manet

title: Basfakta

Material: olja på duk

Plats: Musée d'Orsay, Paris


text:
# Eupithecia singularia
Eupithecia singularia är en fjärilsart som beskrevs av Herrich-Schäffer 1848. Eupithecia singularia ingår i släktet Eupithecia och familjen mätare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Eupithecia singularia

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Eupithecia singularia''
| status =
| image = Eupithecia_plumbeolata01.jpg
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Mätare]]
| familia = Geometridae
| genus_sv =
| genus = [[Eupithecia]]
| species_sv =
| species = '''Eupithecia singularia'''
| taxon = Eupithecia singularia
| taxon_authority = [[Gottlieb August Herrich-Schäffer|Herrich-Schäffer]] 1848
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Geometroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Eupithecia singularia'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Gottlieb August Herrich-Schäffer|Herrich-Schäffer]] 1848. ''Eupithecia singularia'' ingår i [[släkte]]t ''[[Eupithecia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[mätare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/eupithecia+singularia/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om mätare}}

[[Kategori:Mätare]]
[[Kategori:Eupithecia|singularia]]

title: Systematik

Överfamilj: Geometroidea

Familj: Mätare · Geometridae

Släkte: Eupithecia

Art: Eupithecia singularia

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Herrich-Schäffer 1848


text:
# Trinia frigida
Trinia frigida är en växtart i släktet Trinia och familjen flockblommiga växter. Arten är en perenn ört och förekommer på Balkan.

title: Trinia frigida

wikitext:
{{Taxobox
| name = ''Trinia frigida''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Araliaordningen]]
| ordo = Apiales
| familia_sv = [[Flockblommiga växter]]
| familia = Apiaceae
| genus_sv =
| genus = [[Trinia]]
| species_sv =
| species = '''Trinia frigida'''
| taxon = Trinia frigida
| taxon_authority = (Boiss. & Heldr.) Drude
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Apinella frigida'' (Boiss. & Heldr.) Kuntze
''Rumia frigida'' Boiss. & Heldr.
''Trinia glaberrima var. bosniaca'' Beck
''Triniella frigida'' (Boiss. & Heldr.) Calest.
}}

'''''Trinia frigida''''' är en [[växt]]art i [[släkte]]t ''[[Trinia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[flockblommiga växter]]. Arten är en perenn ört och förekommer på [[Balkan]].<ref name="powo"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "powo">{{webbref|url=https://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:77221844-1|titel=Trinia frigida|verk=Plants of the World Online|hämtdatum=22 december 2023}}</ref>
</references>

{{Taxonbar}}

[[Kategori:Flockblommiga växter]]
[[Kategori:Trinia|frigida]]
[[Kategori:Albaniens flora]]
[[Kategori:Greklands flora]]

title: Systematik

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Araliaordningen · Apiales

Familj: Flockblommiga växter · Apiaceae

Släkte: Trinia

Art: Trinia frigida

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Trinia frigida

Auktor: (Boiss. & Heldr.) Drude

title: Synonymer

Synonymer: Apinella frigida (Boiss. & Heldr.) Kuntze · Rumia frigida Boiss. & Heldr. · Trinia glaberrima var. bosniaca Beck · Triniella frigida (Boiss. & Heldr.) Calest.


text:
# Cement
Cement (latin cæmentum, murbruk) är ett bindemedel, vilket kännetecknas av att det hårdnar genom reaktion med vatten till en produkt som ej är löslig i vatten. Den framställs genom uppvärmning av en blandning av kalksten och lera till en temperatur av 1 450 °C.  Blandningen bör innehålla 79-81 procent kalciumkarbonat. En annan typ av cement är aluminatcement som tillverkas av cirka 50 procent kalksten och cirka 50 procent bauxit. Cement används främst till olika slags byggnadsarbeten och är en viktig ingrediens i betong och murbruk.

## Historia
Redan före vår tideräkning använde sig romarna av cement- och betonglika material vilka de kallade concretum - därav det engelska ordet concrete. Byggnadsverken kallades Opus caementicium, varifrån det svenska ordet cement härstammar.
Romarnas kunnande gick förlorat vid tiden för Romarrikets fall och tekniken var bortglömd fram till 1414, när man i ett schweiziskt kloster hittade Vitruvius verk. Tack vare Vitruvius verk vet man vilka beståndsdelar den romerska cementen bestod av: en blandning av släckt kalk, kiselsyra, aska, vulkanisk sand och tegelmjöl. Detta material kallas idag puzzolaner efter halvön Pozzuoli där romarna vid tiden utvann den vulkaniska askan. Vid tillsats av vatten uppstår en kemisk reaktion som bildar kalciumsilikathydrat. Reaktionen sker även under vatten. Eftersom vatten är den behövliga komponenten för cementens härdning talar man om hydraulisk cement.
Romarna lärde sig senare att även använda santorinen, en liknande vulkanisk aska från Santorini. 1682 byggde en holländare vid namn Santen vid Rhen en kvarn, där han malde den andernachska tuffen till ett pulver, som användes till ett vattenmurbruk, först i Nederländer och sedan i Frankrike, Tyskland, Sverige och på andra håll. Holländarna kallade den pulvriserade tuffstenen "tyrass", vilket kom att ge bruket namnet trass. I takt med att andra länder försökte hitta egna liknande material upptäckte man att flera andra kalkstensarter hade liknade förmåga att hårdna under vatten, men man förstod inte bakgrunden. John Smeaton var den förste som kom att upptäcka cementens hemlighet. 1755 hade fyrbåken i trä vid Eddystone på nytt förstörs av en storm, och man sökte nu ett hållfast murbruk att uppföra en ny fyr i sten. Han ville undvika att använda puzzolanan, och sökte efter andra liknande stenar. Sedan Vitruvii tid hade man varit i föreställningen att den renaste kalkstenen var den bästa. Smeaton fick höra talas om att en kalksten från Aberthaw lämnade ett murbruk som hårdnade bättre än vanlig kalk och dessutom stod emot vattnet bättre. 1756 lät han undersöka kalkens kemiska natur, och upptäckte då att orena kalkstenar, som innehöll lera. Efter noggranna undersökningar fanns man dock att vanlig kalksten vanligen innehöll upp till 12 % lerhalt vid bränningen. Lerhalt på 12 till 18 % gav en gråkalk med svaga hydrauliska egenskaper, en lerhalt på 18 till 30 % gav en hydraulisk kalk, medan lerhalter på över 30 % gjorde att kalken inte kunde släckas till pulver. Då man dock i stället malde kalken till ett pulver och blandade ut dem med vatten hårdnade till en deg, som hårdnade mycket hastigt och även motstod vatten lika bra som puzzolana-cementen. Engelsmannen James Parker var den första att framställa en sådan blandning, och kallade den romersk cement eller roman-cement. Fransmannen Louis Vicat var den förste att framställa en konstgjord blandning av lera och kalksten för att framställa roman-cement.
Portlandcement är den egentliga beteckningen på dagens cement, patenterad 1824 av Joseph Aspdin. Aspdin lyckades inte producera bra cement. Det var engelsmannen Isaac Charles Johnson som utexperimenterade blandningar och bränningstemperatur. Namnet knyter an till halvön Portland i England, då cementens färg är lik portlandsten, en välkänd byggnadssten. Redan under slutet av 1820-talet uppstod i England de första cementfabrikerna, och fram till 1850 dominerade England fullständigt cementmarknaden. Kort därefter anlades dock en fabrik i Boulogne i Frankrike, och 1855 tillkom den första tyska fabriken i Züllehow utanför Stettin, och under slutet av 1800-talet blev Tyskland den dominerande cementtillverkaren, vid sekelskiftet 1900 fanns omkring 140 fabriker i landet.
Den första svenska cementfabriken grundlades år 1872 i Lomma i Skåne och vid sekelskiftet 1900 fanns sju cementfabriker i landet.
Dagens cement tillverkas huvudsakligen av en blandning av finmalen kalksten och lera som bränns till cementklinker (små kulor) i roterande ugnar vid en temperatur upp mot 1 450 °C och är energikrävande. I Limhamnsfabriken gick det år 1910 åt 3 500 kcal per kilo cement, år 1940 var motsvarande siffra 1 400 kcal. Efter kylning mals cementkulorna till pulver. Därefter tillsätts fem procent gips för att hämma cementens bindning till ett fint pulver som saluförs som cement av olika kvalitéer.

### Historik i Sverige
I Sverige ökade antalet cementfabriker under slutet av 1800-talet. Det har funnits 15 anläggningar för tillverkning av portlandcement med följande verksamhetsår: Lomma 1873-1905, Limhamn 1889-1978, Visby cementfabrik 1884-1940, Ölands cement i Degerhamn 1888-2019, Hellekis cementfabrik 1892–1978, Maltesholms cementfabrik 1899-1928, Klagshamn 1902-1939, Ivö 1908-1940, Vallevikens cementfabrik 1917, Slite Cement och Kalk 1919-, Gullhögens bruk i Skövde 1925-, Hidinge i Örebro län 1932-1966, Köping 1941-1978 och Stora Vika cementfabrik i Nynäshamns kommun 1949-1980. Idag återstår två av dessa, nämligen i Slite och i Skövde.

## Cement enligt europastandard EN 197
Europastandarderna för cement är:
- EN 197-1 Cement Del 1: Sammansättning och fordringar för ordinära cement
- EN 197-2 Cement Del 2: Utvärdering av överensstämmelse
- EN 197-4 Cement Del 4: Sammansättning, fordringar och kriterier för överensstämmelse för slaggcement med låg tidig hållfasthet.

Cement som används till byggnader och anläggningar i Sverige skall vara CE-märkt.
Cementen är indelad i fem huvudtyper:
- CEM I är en ren portlandcement.
- CEM II Portland-kompositcement som innehåller minst 65 % portlandklinker.
- CEM III innehåller minst 20 % och som mest 65 % portlandcement och resterande är masugnsslagg.
- CEM IV Puzzolant cement (inte vanligt i Sverige)
- CEM V Kompositcement (inte vanligt i Sverige)

Det finns tre olika hållfasthetsklasser, för var och en av dem finns tre klasser för tidig hållfasthet.
32,5 42,5 och 52,5 är normtryckhållfastheten efter 28 dygn i MPa. L (low), N (normal) och R (rapid) är klassen för tidig hållfasthet.
Exempel på hållfasthetsklasser:
- 32,5 L Låg tidig hållfasthet.
- 42,5 N Normal tidig hållfasthet.
- 52,5 R Hög tidig hållfasthet.

Beteckningen kan då bli till exempel CEM I 52,5 R eller CEM II 42.5 R.
Kopplingen mellan cementhållfasthetsklasserna och CEM klasserna i Eurokoderna, SS-EN 1992-1-1, är denna:
- CEM klass S (slow, långsamhärdande) CEM 32,5 N
- CEM klass N (normal, normalhärdande) CEM 32,5 R, CEM 42,5 N
- CEM klass R (rapid, snabbhärdande) CEM 42,5 R, CEM 52,5 N, CEM 52,5 R

Beteckningen kan ytterligare byggas på genom att ange andra egenskaper.
- CEM I - SR 0 (Sulfatresistent portlandcement (med C3A innehåll = 0 %)
- CEM I - SR 3 (Sulfatresistent portlandcement (med C3A innehåll ≤ 3 %)
- CEM I - SR 5 (Sulfatresistent portlandcement (med C3A innehåll ≤ 5 %)

Sulfatresistent masugnscement:
- CEM III/B-SR (Sulfatresistent portlandcement (med utan krav på C3A-innehåll)
- CEM III/C-SR (Sulfatresistent portlandcement (med utan krav på C3A innehåll)

Sulfatresistent puzzolancement:
- CEM IV/A-SR  (Sulfatresistent puzzolant cement (med C3A innehåll ≤ 9 %)
- CEM IV/B-SR  (Sulfatresistent puzzolant cement (med C3A innehåll ≤ 9 %)

För cement med låg värmeutveckling (maximalt 270 kJ/kg vid 7 dygn) finns en tilläggsbeteckning LH:
- CEM I 42,5 N - LH
- CEM I 42,5 N - LH/SR 0
- CEM III/B 32,5 N - LH/SR

Totalt finns 27 typer av vanliga cement.

## Olika cement
- Bascement är det som vanligen används. Består av portlandcement sammansatt med 13 % flygaska. Bascementen har ersatt den gamla byggcementen, CEM II/A-V 52,5 N.
- Kalkcement är en blandning av portlandcement och kalciumhydroxid. Ofta använt till murbruk.
- Keenes cement patenterad av Richard Wynn Keene år 1838. Gips brännes vid 170 °C, krossas, får sedan ligga i en cirka 10-procentig alunlösning i ett dygn. Brännes därefter i en temperatur av 200 - 400 °C. Härdar på några minuter. Kan liksom marmor poleras till hög blankhet.
- Medinacement samma egenskaper som romancement.
- Pariancement framställes som Keenes cement men en boraxlösning användes istället för en alunlösning.
- Parkercement en annan benämning för hydraulisk kalk. En produkt som brännes vid lägre temperatur än portlandcement, och har lägre hållfasthet.
- Puzzolancement en blandning av kalciumhydroxid och puzzolan, en vulkanisk bergart.
- Romancement ett snabbhärdande cement
- Sorelcement magnesiumoxid blandas med en lösning av magnesiumklorid i vatten. Användes till kvarnstenar och till golv.
- Snabbhärdande portlandcement används i betongelementindustrier eller vid övriga gjutningar när man önskar en tidig formrivning, CEM I 52,5 R.
- Slaggcement tillverkas genom malning av granulerad hyttsand, men även från andra snabbt nedkylda slagger. Standardiserade produkter återfinns under bland annat namn som Cem III. De är klassificerade efter sitt behov av cement (Initial alkalimiljö för att reagera). De ger något långsammare hållfasthetstillväxt, en lägre värmeutveckling, mycket bra sulfidresistens. Produkten är mycket bra sett ur hållbarhetsperspektiv. Väldigt vanlig i Europa där byggindustrin avancerat med respekt till både prisutveckling och CO-avtrycket.
- Anläggningscement är en cement med långsammare härdning, vilket ger en lägre värmeutveckling, som är sulfatresistent och lågalkalisk, CEM I 42,5 N - SR 3 som uppfyller kraven i SS 134202 och SS 134203.
- Vitcement är en portlandcement som har lägre alkaliska egenskaper, tillverkas av renare råvaror samt bränns och mals på ett särskilt sätt. Vitcement används bland annat vid gjutning av terrazzo
- Aluminatcement även kallat smältcement, ciment fondu, uppfanns i Frankrike 1908 och började 1912 marknadsföras av Lafarge. I mitten av 1920-talet började aluminatcement användas i Sverige då AB Vallvikens Cementfabrik började tillverka det under namnet Valle Smältcement. Aluminatcement har ett snabbt härdningsförlopp med en betydligare högre värmeutveckling än portlandcement samt erhåller i stort sett den slutliga hållfastheten efter ett dygn. Aluminatcement användes i Sverige åren 1925 till 1941 och var gjutningsbar även vintertid vid sträng kyla, men kan ha förlorat 90 procent av styrkan efter cirka 30 år. Det är beroende av vattencementtalet, är det så lågt som 0,4 försämras inte hållfastheten med tiden. Men många gånger hade man för lite cement i betongen och för högt vct. Aluminatcementen tål höga temperaturer (1 500–1 600 °C) och används vid gjutning av eldfasta komponenter till eldstäder och insatser i värmepannor. Aluminatcement är ingrediensen till eldfasta bruk och avjämningsmassor för golv, så kallade flytspackel.
- Fosfatcement bildas när oxider, hydroxider eller basiska salter reagerar med fosforsyra. Vissa typer av fosfatcement har hög tryckhållfasthet (cirka 200 MPa), och används som dentalcement och som eldfast cement [8].

## De större cementproducenterna
| Position | Land     | Produktion (1000 ton) | Position | Land         | Produktion (1000 ton) |
| -------- | -------- | --------------------- | -------- | ------------ | --------------------- |
| 1        | Kina     | 813 190               | 11       | Brasilien    | 34 032                |
| 2        | Indien   | 115 932               | 12       | Tyskland     | 33 409                |
| 3        | USA      | 94 329                | 13       | Thailand     | 32 628                |
| 4        | Japan    | 68 520                | 14       | Indonesien   | 28 956                |
| 5        | Sydkorea | 60 720                | 15       | Egypten      | 28 740                |
| 6        | Italien  | 43 920                | 16       | Saudiarabien | 23 000                |
| 7        | Ryssland | 42 204                | 17       | Vietnam      | 22 600                |
| 8        | Spanien  | 42 000                | 18       | Frankrike    | 20 000                |
| 9        | Turkiet  | 35 076                | 19       | Taiwan       | 18 474                |
| 10       | Mexiko   | 34 176                | 20       | Malaysia     | 17 160                |

title: Cement

wikitext:
{{Databox}}
[[Fil:Stora Vika cementfabrik roterugn.jpg|miniatyr|[[Stora Vika cementfabrik]]s båda roterugnar i drift på 1950-talet.]]
'''Cement''' ([[latin]] ''cæmentum'', murbruk) är ett [[bindemedel]], vilket kännetecknas av att det hårdnar genom reaktion med vatten till en produkt som ej är löslig i vatten. Den framställs genom uppvärmning av en blandning av [[kalksten]] och [[lera]] till en [[temperatur]] av 1 450 °C. <ref> General facts about cement [http://www.planete-tp.com/en/general-facts-about-cement-a204.html] </ref> Blandningen bör innehålla 79-81 procent [[kalciumkarbonat]]. En annan typ av cement är [[aluminatcement]] som tillverkas av cirka 50 procent kalksten och cirka 50 procent [[bauxit]].<ref>Betong, Meddelanden från Svenska betongföreningen, 1924, häfte 3</ref> Cement används främst till olika slags byggnadsarbeten och är en viktig ingrediens i [[betong]] och [[murbruk]].

==Historia==
[[Fil:Portland-Zementfabrik-Itzehoe 01.jpg|mini|Alsensche Portland-Zementfabrik i Tyskland, 1895]]
Redan före vår tideräkning använde sig [[Romerska riket|romarna]] av cement- och betonglika material vilka de kallade ''concretum'' - därav det engelska ordet ''concrete''. Byggnadsverken kallades [[Opus caementicium]], varifrån det svenska ordet ''cement'' härstammar.

Romarnas kunnande gick förlorat vid tiden för [[Romerska riket|Romarrikets]] fall och tekniken var bortglömd fram till 1414, när man i ett schweiziskt kloster hittade [[Vitruvius]] verk. Tack vare Vitruvius verk vet man vilka beståndsdelar den romerska cementen bestod av: en blandning av släckt [[kalk]], [[Kiseldioxid|kiselsyra]], [[aska]], [[vulkanisk sand]] och [[Murtegel|tegelmjöl]]. Detta material kallas idag [[puzzolan]]er efter halvön [[Pozzuoli]] där romarna vid tiden utvann den vulkaniska askan. Vid tillsats av vatten uppstår en kemisk reaktion som bildar [[kalciumsilikat]]hydrat. Reaktionen sker även under vatten. Eftersom vatten är den behövliga komponenten för cementens härdning talar man om hydraulisk cement.

Romarna lärde sig senare att även använda santorinen, en liknande vulkanisk aska från [[Santorini]]. 1682 byggde en holländare vid namn Santen vid Rhen en kvarn, där han malde den andernachska [[tuff]]en till ett pulver, som användes till ett vattenmurbruk, först i Nederländer och sedan i Frankrike, Tyskland, Sverige och på andra håll. Holländarna kallade den pulvriserade tuffstenen "tyrass", vilket kom att ge bruket namnet [[trass]]. I takt med att andra länder försökte hitta egna liknande material upptäckte man att flera andra kalkstensarter hade liknade förmåga att hårdna under vatten, men man förstod inte bakgrunden. [[John Smeaton]] var den förste som kom att upptäcka cementens hemlighet. 1755 hade fyrbåken i trä vid [[Eddystone]] på nytt förstörs av en storm, och man sökte nu ett hållfast murbruk att uppföra en ny fyr i sten. Han ville undvika att använda puzzolanan, och sökte efter andra liknande stenar. Sedan Vitruvii tid hade man varit i föreställningen att den renaste kalkstenen var den bästa. Smeaton fick höra talas om att en kalksten från Aberthaw lämnade ett murbruk som hårdnade bättre än vanlig kalk och dessutom stod emot vattnet bättre. 1756 lät han undersöka kalkens kemiska natur, och upptäckte då att orena kalkstenar, som innehöll lera. Efter noggranna undersökningar fanns man dock att vanlig kalksten vanligen innehöll upp till 12 % lerhalt vid bränningen. Lerhalt på 12 till 18 % gav en gråkalk med svaga hydrauliska egenskaper, en lerhalt på 18 till 30 % gav en hydraulisk kalk, medan lerhalter på över 30 % gjorde att kalken inte kunde släckas till pulver. Då man dock i stället malde kalken till ett pulver och blandade ut dem med vatten hårdnade till en deg, som hårdnade mycket hastigt och även motstod vatten lika bra som puzzolana-cementen. Engelsmannen [[James Parker]] var den första att framställa en sådan blandning, och kallade den romersk cement eller roman-cement. Fransmannen [[Louis Vicat]] var den förste att framställa en konstgjord blandning av lera och kalksten för att framställa roman-cement.<ref name="upp">''Uppfinningarnas bok'' (red. Arcadius Berglund) band VII, 1903 s. 53-57.</ref>

[[Portlandcement]] är den egentliga beteckningen på dagens cement, [[patent]]erad [[Vetenskapsåret 1824|1824]] av [[Joseph Aspdin]]. Aspdin lyckades inte producera bra cement. Det var engelsmannen Isaac Charles Johnson som utexperimenterade blandningar och bränningstemperatur.<ref>Betong, 1922, häfte 2, sid 66-67.</ref> Namnet knyter an till halvön [[Isle of Portland|Portland]] i [[England]], då cementens färg är lik [[portlandsten]], en välkänd byggnadssten. Redan under slutet av 1820-talet uppstod i England de första cementfabrikerna, och fram till 1850 dominerade England fullständigt cementmarknaden. Kort därefter anlades dock en fabrik i Boulogne i Frankrike, och 1855 tillkom den första tyska fabriken i Züllehow utanför [[Stettin]], och under slutet av 1800-talet blev Tyskland den dominerande cementtillverkaren, vid sekelskiftet 1900 fanns omkring 140 fabriker i landet.<ref name="upp"/>

Den första svenska cementfabriken grundlades år 1872 i [[Lomma]] i [[Skåne]] och vid sekelskiftet 1900 fanns sju cementfabriker i landet.<ref name="upp"/>

Dagens cement tillverkas huvudsakligen av en blandning av finmalen [[kalksten]] och lera som bränns till [[cementklinker]] (små kulor) i roterande ugnar vid en temperatur upp mot 1 450 °C och är energikrävande. I Limhamnsfabriken gick det år 1910 åt {{formatnum:3500}} kcal per kilo cement, år 1940 var motsvarande siffra {{formatnum:1400}} kcal. Efter kylning mals cementkulorna till pulver. Därefter tillsätts fem procent [[gips]] för att hämma cementens bindning till ett fint pulver som saluförs som cement av olika kvalitéer.

=== Historik i Sverige ===
I Sverige ökade antalet cementfabriker under slutet av 1800-talet. Det har funnits 15 anläggningar för tillverkning av portlandcement med följande verksamhetsår: [[Lomma]] 1873-1905, [[Limhamn]] 1889-1978, [[Visby cementfabrik]] 1884-1940, [[Ölands cement]] i [[Degerhamn]] 1888-2019, [[Hellekis cementfabrik]] 1892–1978, [[Maltesholms cementfabrik]] 1899-1928, [[Klagshamn]] 1902-1939, [[Ivö]] 1908-1940, [[Ruteverken|Vallevikens cementfabrik]] 1917, [[Slite Cement och Kalk]] 1919-, [[Gullhögens bruk]] i [[Skövde]] 1925-, [[Hidinge]] i [[Örebro län]] 1932-1966, [[Köping]] 1941-1978 och [[Stora Vika cementfabrik]] i [[Nynäshamns kommun]] 1949-1980.<ref>Skånes jord- och stenindustri, 1947, Lars Bjerning.</ref> Idag återstår två av dessa, nämligen i Slite och i Skövde.<ref>Ahlberg (2012), s.56</ref><ref>Ingemar Wickström, Kalksten, 2020</ref>

== Cement enligt europastandard EN 197 ==
[[Fil:Stockage de ciments.JPG|mini|Cement i papperssäckar.]]
[[Fil:Cementa Liljeholmen 2015b.jpg|mini|Godsvagnar för transport av cement i lösvikt.]]
[[Fil:Cementa Liljeholmen 2010b.jpg|miniatyr|Automatisk påfyllningsstation för cement i lösvikt.]]
Europastandarderna för cement är:
*EN 197-1 Cement Del 1: Sammansättning och fordringar för ordinära cement
*EN 197-2 Cement Del 2: Utvärdering av överensstämmelse
*EN 197-4 Cement Del 4: Sammansättning, fordringar och kriterier för överensstämmelse för slaggcement med låg tidig hållfasthet.
Cement som används till byggnader och anläggningar i Sverige skall vara CE-märkt.

Cementen är indelad i fem huvudtyper:
*CEM I är en ren portlandcement.
*CEM II Portland-kompositcement som innehåller minst 65 % portlandklinker.
*CEM III innehåller minst 20 % och som mest 65 % portlandcement och resterande är [[masugn]]s[[slagg]].
*CEM IV Puzzolant cement (inte vanligt i Sverige)
*CEM V Kompositcement (inte vanligt i Sverige)

Det finns tre olika hållfasthetsklasser, för var och en av dem finns tre klasser för tidig hållfasthet.
32,5 42,5 och 52,5 är normtryckhållfastheten efter 28 dygn i MPa. L (low), N (normal) och R (rapid) är klassen för tidig hållfasthet.

Exempel på hållfasthetsklasser:
*32,5 L Låg tidig hållfasthet.
*42,5 N Normal tidig hållfasthet.
*52,5 R Hög tidig hållfasthet.

Beteckningen kan då bli till exempel CEM I 52,5 R eller CEM II 42.5 R.

Kopplingen mellan cementhållfasthetsklasserna och CEM klasserna i [[Eurokod]]erna, SS-EN 1992-1-1, är denna:
*CEM klass S (slow, långsamhärdande) CEM 32,5 N
*CEM klass N (normal, normalhärdande) CEM 32,5 R, CEM 42,5 N
*CEM klass R (rapid, snabbhärdande) CEM 42,5 R, CEM 52,5 N, CEM 52,5 R

Beteckningen kan ytterligare byggas på genom att ange andra egenskaper.

*CEM I - SR 0 (Sulfatresistent portlandcement (med C3A innehåll = 0 %)
*CEM I - SR 3 (Sulfatresistent portlandcement (med C3A innehåll ≤ 3 %)
*CEM I - SR 5 (Sulfatresistent portlandcement (med C3A innehåll ≤ 5 %)

Sulfatresistent masugnscement:

*CEM III/B-SR (Sulfatresistent portlandcement (med utan krav på C3A-innehåll)
*CEM III/C-SR (Sulfatresistent portlandcement (med utan krav på C3A innehåll)

Sulfatresistent puzzolancement:

*CEM IV/A-SR  (Sulfatresistent puzzolant cement (med C3A innehåll ≤ 9 %)
*CEM IV/B-SR  (Sulfatresistent puzzolant cement (med C3A innehåll ≤ 9 %)

För cement med låg värmeutveckling (maximalt 270 kJ/kg vid 7 dygn) finns en tilläggsbeteckning LH:

*CEM I 42,5 N - LH
*CEM I 42,5 N - LH/SR 0
*CEM III/B 32,5 N - LH/SR

Totalt finns 27 typer av vanliga cement.

== Olika cement ==
* '''Bascement''' är det som vanligen används. Består av portlandcement sammansatt med 13 % [[flygaska]]. Bascementen har ersatt den gamla byggcementen, CEM II/A-V 52,5 N.
* '''Kalkcement''' är en blandning av portlandcement och kalciumhydroxid. Ofta använt till murbruk.
* '''Keenes cement''' patenterad av Richard Wynn Keene år 1838. Gips brännes vid 170 °C, krossas, får sedan ligga i en cirka 10-procentig alunlösning i ett dygn. Brännes därefter i en temperatur av 200 - 400 °C. Härdar på några minuter. Kan liksom marmor poleras till hög blankhet.
*'''Medinacement''' samma egenskaper som romancement.
* '''Pariancement''' framställes som Keenes cement men en boraxlösning användes istället för en alunlösning.
* '''Parkercement''' en annan benämning för hydraulisk kalk. En produkt som brännes vid lägre temperatur än portlandcement, och har lägre hållfasthet.
*'''[[Puzzolancement]]''' en blandning av kalciumhydroxid och [[puzzolan]]'', en vulkanisk bergart.
*'''Romancement''' ett snabbhärdande cement
* '''Sorelcement''' magnesiumoxid blandas med en lösning av magnesiumklorid i vatten. Användes till kvarnstenar och till golv.
* '''Snabbhärdande portlandcement''' används i [[betongelement]]industrier eller vid övriga gjutningar när man önskar en tidig formrivning, CEM I 52,5 R.
* '''Slaggcement''' tillverkas genom malning av granulerad hyttsand, men även från andra snabbt nedkylda slagger. Standardiserade produkter återfinns under bland annat namn som Cem III. De är klassificerade efter sitt behov av cement (Initial alkalimiljö för att reagera). De ger något långsammare hållfasthetstillväxt, en lägre värmeutveckling, mycket bra sulfidresistens. Produkten är mycket bra sett ur hållbarhetsperspektiv. Väldigt vanlig i Europa där byggindustrin avancerat med respekt till både prisutveckling och CO-avtrycket.
* '''Anläggningscement''' är en cement med långsammare härdning, vilket ger en lägre värmeutveckling, som är sulfatresistent och lågalkalisk, CEM I 42,5 N - SR 3 som uppfyller kraven i SS 134202 och SS 134203.
* '''Vitcement''' är en portlandcement som har lägre [[alkalisk]]a egenskaper, tillverkas av renare råvaror samt bränns och mals på ett särskilt sätt. Vitcement används bland annat vid gjutning av [[terrazzo]]
* '''[[Aluminatcement]]''' även kallat smältcement, ''ciment fondu'', uppfanns i Frankrike 1908 och började 1912 marknadsföras av [[Lafarge (företag)|Lafarge]]. I mitten av 1920-talet började aluminatcement användas i Sverige då [[Ruteverken|AB Vallvikens Cementfabrik]] började tillverka det under namnet Valle Smältcement. Aluminatcement har ett snabbt härdningsförlopp med en betydligare högre värmeutveckling än portlandcement samt erhåller i stort sett den slutliga hållfastheten efter ett dygn. Aluminatcement användes i Sverige åren 1925 till 1941 och var gjutningsbar även vintertid vid sträng kyla, men kan ha förlorat 90 procent av styrkan efter cirka 30 år. Det är beroende av vattencementtalet, är det så lågt som 0,4 försämras inte hållfastheten med tiden. Men många gånger hade man för lite cement i betongen och för högt [[vattencementtalet|vct]]. Aluminatcementen tål höga temperaturer (1 500–1 600 °C) och används vid gjutning av eldfasta komponenter till [[eldstad|eldstäder]] och insatser i [[värmepanna|värmepannor]]. Aluminatcement är ingrediensen till eldfasta bruk och avjämningsmassor för golv, så kallade [[flytspackel]].
* '''Fosfatcement''' bildas när oxider, hydroxider eller basiska salter reagerar med [[fosforsyra]]. Vissa typer av fosfatcement har hög tryckhållfasthet (cirka 200 MPa), och används som dentalcement och som eldfast cement <ref name="Refr1" />.

== De större cementproducenterna ==
[[Fil:Liljeholmen Cementa 2010.jpg|miniatyr|Cementsilo på [[Cementa, Liljeholmen]].]]
{| class="wikitable"
|+ De större cementproducenterna år (2003)<ref>Fischer-Weltalmanach 2007</ref>
|-
! Position
! Land
! Produktion
(1000 ton)
! Position
! Land
! Produktion
(1000 ton)
|-
| align="right"| 1 || [[Kina]] || align="right"| 813 190 || align="right"| 11 || [[Brasilien]] || align="right"| 34 032
|-
| align="right"| 2 || [[Indien]] || align="right"| 115 932 || align="right"| 12 || [[Tyskland]] || align="right"| 33 409
|-
| align="right"| 3 || [[USA]] || align="right"| 94 329 || align="right"| 13 || [[Thailand]] || align="right"| 32 628
|-
| align="right"| 4 || [[Japan]] || align="right"| 68 520 || align="right"| 14 || [[Indonesien]] || align="right"| 28 956
|-
| align="right"| 5 || [[Sydkorea]] || align="right"| 60 720 || align="right"| 15 || [[Egypten]] || align="right"| 28 740
|-
| align="right"| 6 || [[Italien]] || align="right"| 43 920 || align="right"| 16 || [[Saudiarabien]] || align="right"| 23 000
|-
| align="right"| 7 || [[Ryssland]] || align="right"| 42 204 || align="right"| 17 || [[Vietnam]] || align="right"| 22 600
|-
| align="right"| 8 || [[Spanien]] || align="right"| 42 000 || align="right"| 18 || [[Frankrike]] || align="right"| 20 000
|-
| align="right"| 9 || [[Turkiet]] || align="right"| 35 076 || align="right"| 19 ||  [[Taiwan]] || align="right"| 18 474
|-
| align="right"| 10 || [[Mexiko]] || align="right"| 34 176 || align="right"| 20 || [[Malaysia]] || align="right"| 17 160
|}

== Se även ==
* [[Torrmetoden|Torrmetoden respektive våtmetoden]]
* [[Armerad betong]]
* [[Betong]]
* [[Gips]]
* [[Puts]]
* [[Opus caementicium]]
* [[Stora Vika cementfabrik]]

== Källor ==
===Noter===
<references>
<ref name="Refr1"> {{bokref|redaktör=Leijon, Willy|titel=Karlebo Materiallära|år=2014}} </ref>
</references>
===Övriga källor===
* {{bokref|författare=Sven Olof Ahlberg |år=2012|titel=Bevara Betongen|utgivare=[[Svensk Byggtjänst]]|utgivningsort=Stockholm|sid=|id={{ISBN|978-91-7333-491-4}}}}
* Byggnadsmaterial {{ISBN|978-91-44-02738-8}}
* [http://www.brfvattentornet3.se/dokument/Cement_Betong_Institutet_2004-05-25.pdf Cement och betonginstitutet Ang. eventuell förekomst av aluminatcement i bärande betongkonstruktioner]
* SS-EN197-1_2011
* [http://www.cementa.se Cementa]
* [http://www.cbi.se CBI-Betonginstitutet]

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Cement}}

[[Kategori:Byggnadsmaterial]]
[[Kategori:Material]]
[[Kategori:Byggnadsvård]]
[[Kategori:Betong]]

title: Bindmedel, pulver

Underklass till: byggnadsmaterial, bindemedel

Material: kalksten, lera

Har egenskap: hygroskopi


text:
# Crotalaria grandistipulata
Crotalaria grandistipulata är en ärtväxtart som beskrevs av Hermann August Theodor Harms. Crotalaria grandistipulata ingår i släktet sunnhampor, och familjen ärtväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Crotalaria grandistipulata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|ärtväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Crotalaria grandistipulata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Ärtordningen]]
| ordo = Fabales
| familia_sv = [[Ärtväxter]]
| familia = Fabaceae
| genus_sv = [[Sunnhampor]]
| genus = Crotalaria
| species_sv =
| species = '''Crotalaria grandistipulata'''
| taxon = Crotalaria grandistipulata
| taxon_authority = [[Hermann August Theodor Harms|Harms]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Crotalaria lachnocarpa'' <small>sensu auct.</small>
}}

'''''Crotalaria grandistipulata'''''<ref name = "C132"/> är en [[ärtväxter|ärtväxt]]art som beskrevs av [[Hermann August Theodor Harms]]. ''Crotalaria grandistipulata'' ingår i [[släkte]]t [[Crotalaria|sunnhampor]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[ärtväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/11470461|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Polhill,R.M., 1982 ''A.A.Balkema,Rotterdam 389pp Crotalaria in Africa & Madagasca''</ref>
<ref name="source">[http://www.ildis.org ILDIS World Database of Legumes] {{Wayback|url=http://www.ildis.org/ |date=20140517100307 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Sunnhampor]]
[[Kategori:Crotalaria|grandistipulata]]

title: Systematik

Ordning: Ärtordningen · Fabales

Familj: Ärtväxter · Fabaceae

Släkte: Sunnhampor · Crotalaria

Art: Crotalaria grandistipulata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Crotalaria grandistipulata

Auktor: Harms

title: Synonymer

Synonymer: Crotalaria lachnocarpa sensu auct.


text:
# Kevin Levrone
Kevin "Maryland Muscle Machine" Levrone, född 16 juli 1964 i Baltimore, Maryland, är en professionell kroppsbyggare.
175cm lång & vägde 109kg on-season under sina bästa professionella tävlingsår. Levrone har avslutat sin tävlingskarriär.

## Tävlingshistorik
| - 1991 Junior Nationals - NPC, HeavyWeight, 2nd - 1991 Nationals - NPC, HeavyWeight, 1st - 1991 Nationals - NPC, Overall Winner - 1992 Chicago Pro Invitational, 3rd - 1992 Night of Champions, 1st - 1992 Mr. Olympia, 2nd - 1993 Grand Prix France (2), 5th - 1993 Grand Prix Germany (2), 1st - 1993 Grand Prix Spain, 3rd - 1993 Mr. Olympia, 5th - 1994 Arnold Classic, 1st - 1994 Grand Prix England, 2nd - 1994 Grand Prix France (2), 1st - 1994 Grand Prix Germany, 2nd - 1994 Grand Prix Italy, 1st - 1994 Grand Prix Spain, 2nd - 1994 Mr. Olympia, 3rd - 1994 San Jose Pro Invitational, 1st - 1995 Grand Prix England, 2nd - 1995 Grand Prix Germany, 1st - 1995 Grand Prix Russia, 1st - 1995 Grand Prix Spain, 1st - 1995 Mr. Olympia, 2nd | - 1996 Arnold Classic, 1st - 1996 Grand Prix Czech Republic, 2nd - 1996 Grand Prix England, 2nd - 1996 Grand Prix Germany, 3rd - 1996 Grand Prix Russia, 2nd - 1996 Grand Prix Spain, 2nd - 1996 Grand Prix Switzerland, 3rd - 1996 Mr. Olympia, 3rd - 1996 San Jose Pro Invitational, 1st - 1997 Arnold Classic, 2nd - 1997 Grand Prix Czech Republic, 1st - 1997 Grand Prix England, 1st - 1997 Grand Prix Finland, 1st - 1997 Grand Prix Germany, 1st - 1997 Grand Prix Hungary, 1st - 1997 Grand Prix Russia, 2nd - 1997 Grand Prix Spain, 1st - 1997 Mr. Olympia, 4th - 1998 Grand Prix Finland, 2nd | - 1998 Grand Prix Germany, 2nd - 1998 Night of Champions, 2nd - 1998 Mr. Olympia, 4th - 1998 San Francisco Pro Invitational, 1st - 1998 Toronto Pro Invitational, 2nd - 1999 Arnold Classic, 2nd - 1999 Grand Prix England, 3rd - 1999 Mr. Olympia, 4th - 1999 World Pro Championships, 3rd - 2000 Arnold Classic, 3rd - 2000 Mr. Olympia, 2nd - 2001 Grand Prix England, 1st - 2001 Mr. Olympia, 3rd - 2002 Arnold Classic, 5th - 2002 Grand Prix Australia, 4th - 2002 Mr. Olympia, 2nd - 2003 Arnold Classic, 5th - 2003 Mr. Olympia, 6th - 2003 Show of Strength Pro Championship, 3rd - 2016 Mr. Olympia, 16th - 2018 Arnold Classic Australia, 13th |

title: Kevin Levrone

wikitext:
{{Biografi WD}}
'''Kevin "Maryland Muscle Machine" Levrone''', född 16 juli 1964 i [[Baltimore]], [[Maryland]], är en professionell kroppsbyggare.

175cm lång & vägde 109kg on-season under sina bästa professionella tävlingsår. Levrone har avslutat sin tävlingskarriär.

==Tävlingshistorik==
{{col-begin}}
{{col-3}}
* 1991 Junior Nationals - NPC, HeavyWeight, 2nd
* 1991 Nationals - NPC, HeavyWeight, 1st
* 1991 Nationals - NPC, Overall Winner
* 1992 Chicago Pro Invitational, 3rd
* 1992 [[Night of Champions]], 1st
* 1992 [[Mr. Olympia]], 2nd
* 1993 Grand Prix France (2), 5th
* 1993 Grand Prix Germany (2), 1st
* 1993 Grand Prix Spain, 3rd
* 1993 Mr. Olympia, 5th
* 1994 [[Arnold Classic]], 1st
* 1994 Grand Prix England, 2nd
* 1994 Grand Prix France (2), 1st
* 1994 Grand Prix Germany, 2nd
* 1994 Grand Prix Italy, 1st
* 1994 Grand Prix Spain, 2nd
* 1994 Mr. Olympia, 3rd
* 1994 San Jose Pro Invitational, 1st
* 1995 Grand Prix England, 2nd
* 1995 Grand Prix Germany, 1st
* 1995 Grand Prix Russia, 1st
* 1995 Grand Prix Spain, 1st
* 1995 Mr. Olympia, 2nd
{{col-3}}
* 1996 Arnold Classic, 1st
* 1996 Grand Prix Czech Republic, 2nd
* 1996 Grand Prix England, 2nd
* 1996 Grand Prix Germany, 3rd
* 1996 Grand Prix Russia, 2nd
* 1996 Grand Prix Spain, 2nd
* 1996 Grand Prix Switzerland, 3rd
* 1996 Mr. Olympia, 3rd
* 1996 San Jose Pro Invitational, 1st
* 1997 Arnold Classic, 2nd
* 1997 Grand Prix Czech Republic, 1st
* 1997 Grand Prix England, 1st
* 1997 Grand Prix Finland, 1st
* 1997 Grand Prix Germany, 1st
* 1997 Grand Prix Hungary, 1st
* 1997 Grand Prix Russia, 2nd
* 1997 Grand Prix Spain, 1st
* 1997 Mr. Olympia, 4th
* 1998 Grand Prix Finland, 2nd
{{col-3}}
* 1998 Grand Prix Germany, 2nd
* 1998 Night of Champions, 2nd
* 1998 Mr. Olympia, 4th
* 1998 San Francisco Pro Invitational, 1st
* 1998 Toronto Pro Invitational, 2nd
* 1999 Arnold Classic, 2nd
* 1999 Grand Prix England, 3rd
* 1999 Mr. Olympia, 4th
* 1999 World Pro Championships, 3rd
* 2000 Arnold Classic, 3rd
* 2000 Mr. Olympia, 2nd
* 2001 Grand Prix England, 1st
* 2001 Mr. Olympia, 3rd
* 2002 Arnold Classic, 5th
* 2002 Grand Prix Australia, 4th
* 2002 Mr. Olympia, 2nd
* 2003 Arnold Classic, 5th
* 2003 Mr. Olympia, 6th
* 2003 Show of Strength Pro Championship, 3rd
* 2016 Mr. Olympia, 16th
* 2018 Arnold Classic Australia, 13th
{{col-end}}

== Referenser ==
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Levrone, Kevin}}

[[Kategori:Amerikanska kroppsbyggare]]
[[Kategori:Idrottare från Baltimore]]
[[Kategori:Födda 1964]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Män]]

Född: 16 juli 1964 (60 år) · Baltimore, USA

Medborgare i: USA

Sysselsättning: Kroppsbyggare