text:
# Amata hoenei
Amata hoenei är en fjärilsart som beskrevs av Obraztsov 1966. Amata hoenei ingår i släktet Amata och familjen björnspinnare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Amata hoenei

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Amata hoenei''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Björnspinnare]]
| familia = Arctiidae
| genus_sv =
| genus = [[Amata]]
| species_sv =
| species = '''Amata hoenei'''
| taxon = Amata hoenei
| taxon_authority = [[Obraztsov (auktor)|Obraztsov]] 1966
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Amata hoenei'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Obraztsov (auktor)|Obraztsov]] 1966. ''Amata hoenei'' ingår i [[släkte]]t ''[[Amata]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[björnspinnare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/amata+hoenei/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om björnspinnare}}

[[Kategori:Björnspinnare]]
[[Kategori:Amata|hoenei]]

title: Systematik

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Björnspinnare · Arctiidae

Släkte: Amata

Art: Amata hoenei

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Obraztsov 1966


text:
# Desa Pasindangan (administrativ by i Indonesien, Jawa Barat, lat -6,67, long 108,20)
Desa Pasindangan är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Barat, i den västra delen av landet, 160 km öster om huvudstaden Jakarta.

wikiname: svwiki

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Indonesien|datum=2016-06}}
{{för|Desa Pasindangan}}
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Desa Pasindangan
| native_name          =
| other_name           = Pasindangan
| category             = Administrativ by
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Indonesien
| country_flag         = true
| state                = [[Jawa Barat]]
| state_type           = Provins
| region               =
| region_type          =
| district             =
| district_type        =
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           =
| population_date      =
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Western Indonesian Time|WIT]]
| utc_offset           = +7
| timezone_DST         =
| utc_offset_DST       =
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Indonesien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Indonesien
| map_locator          = Indonesien
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = -6.67111
| long_d               = 108.20472
| municipality         = Desa Pasindangan
| municipality_type    = Administrativ by
| elevation            = 26
| timezone_label       = Asia/Jakarta
| geonames             = 6401539
}}

'''Desa Pasindangan''' är <!--A.ADM4-->en [[Indonesiens administrativa indelning|administrativ by]] i [[Indonesien]].<ref name = "gn6401539"/>   Den ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Jawa Barat]], i den västra delen av landet, {{formatnum:160}} km öster om huvudstaden [[Jakarta]].

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn6401539">[{{Geonameslänk|gnid=6401539|name=desa%20pasindangan}} Desa Pasindangan] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-20; databasdump nerladdad 2015-11-27</ref>

</references>

[[Kategori:Indelningar i Jawa Barat]]

Land: Indonesien

Provins: Jawa Barat

Administrativ by: Desa Pasindangan

Tidszon: WIT (UTC+7)


text:
# Hebecnema umbratica
Hebecnema umbratica är en tvåvingeart som först beskrevs av Johann Wilhelm Meigen 1826.  Hebecnema umbratica ingår i släktet Hebecnema och familjen husflugor. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Hebecnema umbratica

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Hebecnema umbratica''
| status =
| image = Hebecnema.umbratica2.-.lindsey.jpg
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Husflugor]]
| familia = Muscidae
| genus_sv =
| genus = [[Hebecnema]]
| species_sv =
| species = '''Hebecnema umbratica'''
| taxon = Hebecnema umbratica
| taxon_authority = ([[Johann Wilhelm Meigen|Meigen]], 1826)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms = ''Hebecnema pictipennis'' [[Johann Andreas Schnabl|Schnabl]] & Dziedzicki, 1911
''Aricia umbrata'' Strom, 1896
''Aricia pictpennis'' [[Johann Andreas Schnabl|Schnabl]], 1889
''Anthomyia debilis'' [[Walker (auktor)|Walker]], 1853
''Aricia capucina'' [[Zetterstedt (auktor)|Zetterstedt]], 1849
}}

'''''Hebecnema umbratica'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som först beskrevs av [[Johann Wilhelm Meigen]] 1826.  ''Hebecnema umbratica'' ingår i [[släkte]]t ''[[Hebecnema]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[husflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/><ref name = "dyn"/> Arten är [[fortplantning|reproducerande]] i [[Sverige]].<ref name = "dyn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/hebecnema+umbratica/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "dyn">[https://www.dyntaxa.se/taxon/info/243188?changeRoot=True Dyntaxa Hebecnema umbratica]</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Husflugor]]
[[Kategori:Hebecnema|umbratica]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Husflugor · Muscidae

Släkte: Hebecnema

Art: Hebecnema umbratica

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Hebecnema umbratica

title: Synonymer

Synonymer: Hebecnema pictipennis Schnabl & Dziedzicki, 1911 · Aricia umbrata Strom, 1896 · Aricia pictpennis Schnabl, 1889 · Anthomyia debilis Walker, 1853 · Aricia capucina Zetterstedt, 1849

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Opatijas riviera
Opatijas riviera eller Opatijarivieran (kroatiska: Opatijska rivijera) är en riviera i Kroatien. Den sträcker sig längs en drygt 17 kilometer lång kustremsa vid Adriatiska havet, från Mošćenička Draga till Preluk, väster om Rijeka vid norra Kvarnerviken. Rivierans huvudort är som namnet antyder kurorten Opatija. Flera orter längs rivieran (Volosko–Opatija–Ičići–Ika–Lovran) är förbundna via den drygt 12 kilometer långa strandpromenaden Lungomare.

## Historik
Turismen som spår sina anor från slutet av 1800-talet då området ingick i Österrikiska kustlandet utgör en viktig näringsgren i orterna längs rivieran. Inte sällan omnämns Opatija, rivierans huvudort, som den moderna kroatiska turismens födelseplats. Kring sekelskiftet 1800/1900 semestrande framstående personer från den österrikisk-ungerska hovet och societeten vid rivieran. Inte minst i Opatija uppfördes pastellfärgade hotell och privata villor i wienerstil som alltjämt utgör ett slående inslag i ortens stadsbild.

## Orter vid Opatijas riviera (A–Ö)
- Ičići
- Ika
- Lovran
- Matulji
- Medveja
- Mošćenička Draga
- Opatija
- Preluk
- Volosko

title: Opatijas riviera

wikitext:
[[Fil:Opatija la demoiselle à la mouette vue sur la baie - panoramio.jpg|miniatyr|höger|[[Opatija]], rivierans huvudort år 2007.]]
[[Fil:Medveja1.jpg|miniatyr|höger|Grusstranden i [[Medveja (ort)|Medveja]] år 2007.]]
'''Opatijas riviera''' eller '''Opatijarivieran''' ({{lang-hr|Opatijska rivijera}})<ref>[http://www.roughguides.com/destinations/europe/croatia/kvarner-gulf/opatija-riviera Roughguides.com] {{Wayback|url=http://www.roughguides.com/destinations/europe/croatia/kvarner-gulf/opatija-riviera |date=20160716224337 }} {{en}}</ref> är en [[Riviera (kustremsa)|riviera]] i [[Kroatien]]. Den sträcker sig längs en drygt 17 kilometer lång kustremsa vid [[Adriatiska havet]], från [[Mošćenička Draga]] till [[Preluk]], väster om [[Rijeka]] vid norra [[Kvarnerviken]]. Rivierans huvudort är som namnet antyder kurorten [[Opatija]]. Flera orter längs rivieran ([[Volosko]]–[[Opatija]]–[[Ičići]]–[[Ika, Kroatien|Ika]]–[[Lovran]]) är förbundna via den drygt 12 kilometer långa strandpromenaden [[Lungomare, Opatija|Lungomare]].

== Historik ==
Turismen som spår sina anor från slutet av 1800-talet då området ingick i [[Österrikiska kustlandet]] utgör en viktig näringsgren i orterna längs rivieran. Inte sällan omnämns Opatija, rivierans huvudort, som den moderna kroatiska turismens födelseplats.<ref>[http://www.adriatic.hr/en/guide/kvarner-riviera-opatija/ri-55 Adriatic.hr] {{en}}</ref> Kring sekelskiftet 1800/1900 semestrande framstående personer från den [[Österrike-Ungern|österrikisk-ungerska]] hovet och societeten vid rivieran. Inte minst i Opatija uppfördes pastellfärgade hotell och privata villor i [[wien]]erstil som alltjämt utgör ett slående inslag i ortens stadsbild.

== Orter vid Opatijas riviera (A–Ö) ==
* [[Ičići]]
* [[Ika, Kroatien|Ika]]
* [[Lovran]]
* [[Matulji]]
* [[Medveja (ort)|Medveja]]
* [[Mošćenička Draga]]
* [[Opatija]]
* [[Preluk]]
* [[Volosko]]

== Se även ==
* [[Makarskas riviera]]

== Referenser ==
<references/>

{{Opatija}}

[[Kategori:Opatija]]
[[Kategori:Rivieror i Kroatien]]


text:
# Åre kommun
Åre kommun är en kommun i Jämtlands län i landskapet Jämtland. Centralort är Järpen.
Fjällkommunen Åre gränsar till Norge. Genom kommunen rinner Indalsälven. Fjällturismen, som startade i slutet på 1800-talet, präglar kommunen och sysselsätter omkring 30 procent av de förvärvsarbetande.
Sedan millennieskiftet har invånarantalet ökat och under turistsäsong är befolkningsantalet betydligt högre. Det politiska styret har varit skiftande, i princip har styret bytts ut vid varje kommunval.

## Administrativ historik
Kommunens område motsvarar socknarna: Hallen, Kall, Marby, Mattmar, Mörsil, Undersåker och Åre. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn.
Järpens municipalsamhälle inrättades 3 november 1905.
Vid kommunreformen 1952 bildades storkommunerna Mörsil (av Mattmar och Mörsil) och Hallen (av Hallen, Marby och Norderö), medan Kall, Undersåker och Åre förblev oförändrade. Järpens municipalsamhälle upplöstes vid utgången av 1958.
Åre kommun bildades vid kommunreformen 1971 genom ombildning av Åre landskommun. 1974 införlivades Hallens (utom området Norderö församling som tillfördes Östersunds kommun), Kalls, Mörsils och Undersåkers kommuner. 1977 införlivades från Östersunds kommun de delar av Norderö församling som låg på fastlandet.
Kommunen ingick från bildandet till 1982 i Jämtbygdens domsaga och kommunen ingår sedan 1982 i Östersunds domsaga.
Kommunen ingår sedan 2010 i Förvaltningsområdet för samiska, kommunnamnet på sydsamiska är Ååren tjïelte.

## Geografi
Öster om kommunen ligger Krokoms kommun och söder om kommunen ligger Bergs kommun. Väster om kommunen ligger Meråkers kommun och Verdals kommun i Norge. Norr om kommunen ligger Snåsa kommun i Norge.

### Topografi och hydrografi
Landskapet präglas av en imponerande variation med storslagen fjällnatur, utbredda skogs- och myrmarker samt bördiga älvdalar och slättbygder. Hårda bergarter, särskilt amfibolit, formar friliggande högfjällsmassiv med alpina drag. Runt de högsta topparna, som på Sylarna i sydväst, finns till och med glaciärer. Mjukare skifferbergarter återfinns i lågfjällens kuperade terräng, skogar och myrar samt i det omfattande dal- och sjösystemet som avvattnas mot Kallsjön och Indalsälven. Inom älvdalens vattensystem hittar man flera imponerande vattenfall, såsom Tännforsen, Ristafallet och Handölsforsarna.
I sydöstra Åre består berggrunden av kalk- och lerberg, vilket har skapat näringsrika jordar som möjliggör omfattande jordbruk i Storsjöbygden. Området präglas också av många artrika ängar och beteshagar.

Bland större sjöar i kommunen finns Torrön, Juvuln och Kallsjön i norr, Ånnsjön i sydväst och Storsjön i öst.
Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket.
|  | Bebyggelse (1,1 %) |

|  | Skog (50,2 %) |

|  | Öppen myrmark (10,9 %) |

|  | Jordbruksmark (0,8 %) |

|  | Övrig mark (37,1 %) |

|  | Bebyggelse (3,1 %) |

|  | Skog (68,0 %) |

|  | Öppen myrmark (7,2 %) |

|  | Jordbruksmark (7,4 %) |

|  | Övrig mark (14,3 %) |

### Naturskydd
Det finns 19 naturreservat i Åre kommun. Gammal granskog finns i Prästvallens naturreservat och gammelskog finns i naturreservatet Gåstjärnsvalen. I mer kuperad terräng ligger Hammarbergets naturreservat som når 600 meter över havet. Även reservatet Stämpelhön är beläget på högre höjd och i oceaniskt klimat och kalkrik mark trivs växter som torta och nordisk stormhatt och på myrarna kranshaksmossa, gräsull och orkidéerna tvåblad och brudsporre.

### Administrativ indelning
Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i fyra församlingar – Kalls församling, Undersåkers församling, Västra Storsjöbygdens församling och Åre församling.
Från 2016 indelas kommunen i följande distrikt, vilka motsvarar de tidigare socknarna – Hallen, Kall, Marby, Mattmar, Mörsil, Undersåker och Åre.

### Tätorter
Vid Statistiska centralbyråns tätortsavgränsning den 31 december 2015 fanns det sex tätorter i Åre kommun och tätortsgraden 31 december 2015 var 61 procent.
| Nr | Tätort     | Folkmängd 31 december 2016 | Areal hektar 31 december 2015 |
| -- | ---------- | -------------------------- | ----------------------------- |
| 1  | Åre        | 2 925                      | 635                           |
| 2  | Järpen     | 1 581                      | 234                           |
| 3  | Mörsil     | 805                        | 133                           |
| 4  | Björnänge  | 710                        | 375                           |
| 5  | Undersåker | 583                        | 148                           |
| 6  | Hallen     | 225                        | 90                            |

Centralorten är i fet stil. Befolkningen den 31 december 2016 avser befolkningen inom det område som avgränsades den 31 december 2015.

## Styre och politik

### Styre
Åre kommun har en tradition att byta styre vid varje kommunval. Det finns en stor dynamisk väljargrupp som inte tvekar att byta block.
Vid valet 2006 förlorade den sittande socialistiska majoriteten och det dåvarande kommunalrådet Elsa Danielsson (S) lämnade alla politiska uppdrag och även Socialdemokraterna efter att hon inte fick förtroende att leda oppositionen. Eva Hellstrand blev istället kommunstyrelsens ordförande för en andra gång, hon var tidigare kommunalråd mellan 1998 och 2002. Moderaterna var det parti som ökade mest och som låg bakom Alliansens seger och Moderaternas Jonas Henning aspirerade på posten som kommunstyrelsens ordförande. I egenskap av största parti gick posten till Hellstrand och Centerpartiet. Henning blev förste vice ordförande i kommunstyrelsen och kommunalråd på deltid. I november 2009 avgick Jonas Henning och Lars Mämpel (M) övertog tjänsten som förste vice ordförande i kommunstyrelsen och vice kommunalråd. Anna-Caren Sätherberg (S) blev kommunstyrelsens andra vice ordförande och nytt oppositionsråd.
Vid valet 2010 deltog det nybildade lokala partiet Västjämtlands Väl (VV) för första gången och blev valets stora vinnare. Alliansen kunde, genom att få med Västjämtlands Väl, behålla majoriteten i kommunen. Detta bröt den tidigare traditionen med ett nytt styre vid varje val. Eva Hellstrand, (C) kunde fortsätta som kommunstyrelsens ordförande fram till 2012 då hon efterträddes av Leif Nord (M). Maria Stendotter (VV) var kommunalråd under mandatperioden och Anna-Caren Sätherberg (S) var kommunstyrelsens andra vice ordförande och oppositionsråd.
Vid valet 2014 bildade Socialdemokraterna, Moderaterna och Miljöpartiet majoritet, trots att man tappade väljare i valet. Peter Bergman (S) tog över som kommunstyrelsens ordförande. Leif Nord (M) var kommunstyrelsens förste vice ordförande i början av mandatperioden. Daniel Danielsson (C) var kommunstyrelsens andra vice ordförande och oppositionsråd.
Vid valet 2018 var Centerpartiet (C) den stora vinnaren och blev för första gången det största partiet i kommunen. Västjämtlands Väl (VV) ökade också och blev det tredje största partiet efter Socialdemokraterna (S). Centerpartiet, Västjämtlands Väl och Kristdemokraterna bildade en majoritet. Daniel Danielsson (C) tog över som kommunstyrelsens ordförande. Mikael Sundman blev kommunstyrelsens förste vice ordförande och Can Savran (C) blev  kommunstyrelsens tredje vice ordförande. Peter Bergman (S) var kommunstyrelsens andra vice ordförande och oppositionsråd. Martine Eng (S) tog över efter Peter Bergman oktober 2021.
Efter valet 2022 bildade Socialdemokraterna tillsammans med Västjämtlands Väl och Vänsterpartiet ett majoritetsstyre.

### Kommunfullmäktige

#### Presidium
| Presidium 2022–2026    | Presidium 2022–2026 | Presidium 2022–2026 |
| ---------------------- | ------------------- | ------------------- |
| Ordförande             | S                   | Ann-Marie Johansson |
| Förste vice ordförande | VV                  | Ylva Edler          |
| Andre vice ordförande  | KD                  | Linnea Haggren      |

#### Lista över kommunfullmäktiges ordförande
| Namn | Namn                 | Från | Till | Politisk tillhörighet |
| ---- | -------------------- | ---- | ---- | --------------------- |
|      | Anders Danielsson    | 1974 | 1976 | Centerpartiet         |
|      | Frithiof Fredriksson | 1977 | 1985 | Centerpartiet         |
|      | Erik Arthur Egervärn | 1985 | 1988 | Centerpartiet         |
|      | Ingmar Fredriksson   | 1989 | 1991 | Socialdemokraterna    |
|      | Erik Arthur Egervärn | 1992 | 1994 | Centerpartiet         |
|      | Thomas Hägg          | 1995 | 1998 | Socialdemokraterna    |
|      | Erik Arthur Egervärn | 1999 | 2002 | Centerpartiet         |
|      | Thomas Hägg          | 2003 | 2006 | Socialdemokraterna    |
|      | Erik Arthur Egervärn | 2007 | 2010 | Centerpartiet         |
|      | Bernt Söderman       | 2010 | 2014 | Centerpartiet         |
|      | Thomas Hägg          | 2015 | 2018 | Socialdemokraterna    |
|      | Peter Jansson        | 2019 | 2022 | Centerpartiet         |
|      | Ann-Marie Johansson  | 2022 |      | Socialdemokraterna    |

Källa:

#### Mandatfördelning 1970–2022
År 1991 minskade mandaten i kommunfullmäktige från 49 till 41. Från och med valet 2014 minskades mandaten från 41 till 37.
| 13 | 6 | 7 |  | 3 |

| 26 |

|  | 20 | 17 | 6 |  | 4 |

| 45 |

|  | 21 | 16 | 5 | 2 | 4 |

| 40 | 9 |

|  | 22 | 15 | 4 | 2 | 5 |

| 37 | 12 |

|  | 23 | 14 | 3 |  | 7 |

| 42 | 7 |

| 2 | 21 | 2 | 12 | 5 |  | 6 |

| 36 | 13 |

| 2 | 20 | 2 | 15 | 5 |  | 4 |

| 2 | 20 | 3 | 14 | 5 |  | 4 |

| 36 | 13 |

| 15 |  |  | 15 | 3 |  | 5 |

| 29 | 12 |

|  | 18 | 2 |  | 12 | 2 | 5 |

| 23 | 18 |

| 3 | 14 | 2 |  | 12 | 2 | 7 |

| 24 | 17 |

| 2 | 17 | 2 |  | 10 | 3 | 2 | 4 |

| 22 | 19 |

| 2 | 14 | 2 |  | 10 | 2 | 2 | 8 |

| 22 | 19 |

|  | 14 | 2 |  | 5 | 7 | 3 |  | 7 |

| 20 | 21 |

|  | 12 | 3 |  | 5 | 7 |  |  | 6 |

| 20 | 17 |

|  | 8 | 3 | 2 | 7 | 11 |  | 4 |

| 21 | 16 |

| 2 | 9 | 4 | 3 | 8 | 6 |  | 4 |

| 22 | 15 |

### Nämnder

#### Kommunstyrelse
Kommunstyrelsen består av 13 ledamöter. Förutom det som åligger kommunstyrelsen enligt lag är Åre kommuns kommunstyrelse även ansvarig för strategisk utveckling, integration, trafik, internt stöd, teknisk verksamhet samt kultur och fritidsfrågor. Kommunstyrelsens ordförande, 1:e vice ordförande och 3:e vice ordförande bär titeln kommunalråd medan kommunstyrelsens 2:e vice ordförande tituleras oppositionsråd.
För att stödja sitt arbete har kommunstyrelsen två utskott, som vardera består av fem ledamöter: Tekniska utskottet och Utvecklingsutskottet.
| Presidium 2022–2026    | Presidium 2022–2026 | Presidium 2022–2026 |
| ---------------------- | ------------------- | ------------------- |
| Ordförande             | S                   | Martine Eng         |
| Förste vice ordförande | VV                  | Mikael Sundman      |
| Andre vice ordförande  | C                   | Daniel Danielsson   |
| Tredje vice ordförande | V                   | Sverre Launy        |

#### Lista över kommunstyrelsens ordförande
| År        | Ordförande | Ordförande           | Politiskt styre | Politiskt styre | Politiskt styre | Politiskt styre | Politiskt styre | Politiskt styre |
| --------- | ---------- | -------------------- | --------------- | --------------- | --------------- | --------------- | --------------- | --------------- |
| 1974–1976 | C          | Lars Larsson         | C               | FP              | M               | KD              |                 |                 |
| 1977–1979 | C          | Lars Larsson         | C               | FP              | M               | KD              |                 |                 |
| 1980–1982 | C          | Lars Larsson         | C               | M               | FP              | KD              |                 |                 |
| 1983–1985 | C          | John-Bruno Jakobsson | C               | M               | FP              | KD              |                 |                 |
| 1986-1988 | C          | John-Bruno Jakobsson | C               | FP              | M               | KD              | MP              |                 |
| 1989–1991 | S          | Thomas Hägg          | S               | MP              | V               |                 |                 |                 |
| 1992–1994 | C          | John-Bruno Jakobsson | C               | M               | FP              | KD              |                 |                 |
| 1995–1998 | S          | Elsa Danielsson      | S               | MP              | V               |                 |                 |                 |
| 1999–2002 | C          | Eva Hellstrand       | C               | M               | FP              |                 |                 |                 |
| 2003–2006 | S          | Elsa Danielsson      | S               | V               | MP              |                 |                 |                 |
| 2007–2010 | C          | Eva Hellstrand       | C               | M               | FP              | KD              |                 |                 |
| 2011–2012 | C          | Eva Hellstrand       | C               | M               | VV              | FP              | KD              |                 |
| 2013–2014 | M          | Leif Nord            | C               | M               | VV              | FP              | KD              |                 |
| 2015–2018 | S          | Peter Bergman        | S               | M               | MP              |                 |                 |                 |
| 2019–2022 | C          | Daniel Danielsson    | C               | VV              | KD              |                 |                 |                 |
| 2022–2026 | S          | Martine Eng          | S               | VV              | V               |                 |                 |                 |

Källa:

#### Övriga nämnder
Avser mandatperioden 2022–2026.
| Nämnd                        | Ordförande | Ordförande          | Förste vice ordförande | Förste vice ordförande | Andre vice ordförande | Andre vice ordförande |
| ---------------------------- | ---------- | ------------------- | ---------------------- | ---------------------- | --------------------- | --------------------- |
| Barn- och utbildningsnämnden | S          | Andreas Sihvonen    | C                      | Mari Eriksson          |                       |                       |
| Samhällsbyggnadsnämnden      | VV         | Linda Sundström     | S                      | Mathias Ekstrand       | M                     | Michael Öhlund        |
| Socialnämnden                | V          | Bianca Zandén       | M                      | Gabrielle Nyberg       |                       |                       |
| Valnämnden                   | S          | Ann-Marie Johansson | C                      | Mikael Jönsson         |                       |                       |

### Vänorter
Åre kommun har två vänorter:
| Ort och land - Meråker, Norge - Zărneşti, Rumänien | Sedan - 1994 - 2002 |

## Ekonomi och infrastruktur

### Näringsliv
Ungefär 30 procent av de som förvärvsarbetar i kommunen är sysselsatta inom turistnäringen som är näringslivets bas. Fjällturismen har en lång historia i kommunen med början i slutet av 1800-talet, men det dröjde en bit in på 1900-talet innan vinterturismen kom igång. Senare har Åre-Duved utvecklats till ett alpint centrum. Det första lokala hotellet byggdes i centralorten 1895 och i början på 2020-talet fanns omkring 37 000 bäddar i kommunen och totalt nyttjas 1,9 miljoner gästnätter varje år.
Jord- och skogsbruket sysselsätter sex procent av den förvärvsarbetande befolkningen, offentliga sektorn 29 procent och tillverkningsindustrin omkring nio procent. Bland större företag kommunen märks Hanriis Stenverkstad AB (produkter i täljsten), Nord-Lock AB (låsbrickor), Lundhags Skomakarna AB samt Peak Performance Production AB (sportkläder).
Handölsdalen, Kall, Njaarke, Tåssåsen och Jovnevaerie är de fem samebyar som har renbetesmarker i Åre kommun.

### Infrastruktur

#### Transporter
Kommunen genomkorsas av flera viktiga transportvägar. Europaväg 14 och järnvägen Östersund–Trondheim är två av de huvudsakliga förbindelserna som passerar genom området. Dessutom går länsvägarna 321, 322 och 336 genom kommunen.

#### Utbildning
I kommunen finns sju grundskolor varav ett antal med olika inriktningar. Exempelvis har Duved skola en fjällprofil och Kyrkslättens skola har profil mot Hållbar Utveckling. I centralorten ligger kommunens gymnasium, Jämtlands Gymnasium Åre. Till gymnasiet hör Åre Skidgymnasium med riksintag. På orten finns också Campus Åre. Där bedrivs både Vuxenutbildning och Yrkeshögskola.

## Befolkning

### Demografi

#### Befolkningsutveckling
Kommunens befolkningstillväxt 2010–2035 prognostiseras till +9%.
Kommunen har 12 756 invånare (31 mars 2025), vilket placerar den på 180:e plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner.
| Befolkningsutvecklingen i Åre kommun 1965–2020 | Befolkningsutvecklingen i Åre kommun 1965–2020 | Befolkningsutvecklingen i Åre kommun 1965–2020 | Befolkningsutvecklingen i Åre kommun 1965–2020 | Befolkningsutvecklingen i Åre kommun 1965–2020 |
| ---------------------------------------------- | ---------------------------------------------- | ---------------------------------------------- | ---------------------------------------------- | ---------------------------------------------- |
|                                                |                                                |                                                |                                                |                                                |
| År                                             |                                                |                                                | Folkmängd                                      |                                                |
| 1965                                           | 1965                                           |                                                | 10 652                                         |                                                |
| 1970                                           | 1970                                           |                                                | 9 582                                          |                                                |
| 1975                                           | 1975                                           |                                                | 9 178                                          |                                                |
| 1980                                           | 1980                                           |                                                | 9 469                                          |                                                |
| 1985                                           | 1985                                           |                                                | 9 659                                          |                                                |
| 1990                                           | 1990                                           |                                                | 9 975                                          |                                                |
| 1995                                           | 1995                                           |                                                | 10 134                                         |                                                |
| 2000                                           | 2000                                           |                                                | 9 745                                          |                                                |
| 2005                                           | 2005                                           |                                                | 9 966                                          |                                                |
| 2010                                           | 2010                                           |                                                | 10 274                                         |                                                |
| 2015                                           | 2015                                           |                                                | 10 677                                         |                                                |
| 2020                                           | 2020                                           |                                                | 12 049                                         |                                                |

#### Utländsk bakgrund
Den 31 december 2014 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar) 1 048, eller 9,93 % av befolkningen (hela befolkningen: 10 555 den 31 december 2014). Den 31 december 2002 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund enligt samma definition 554, eller 5,72 % av befolkningen (hela befolkningen: 9 692 den 31 december 2002).

#### Invånare efter de vanligaste födelseländerna
Den 31 december 2014 utgjorde folkmängden i Åre kommun 10 555 personer. Av dessa var 945 personer (9,0 %) födda i ett annat land än Sverige. I denna tabell har de nordiska länderna samt de 12 länder med flest antal utrikes födda (i hela riket) tagits med. En person som inte kommer från något av de här 17 länderna har istället av Statistiska centralbyrån förts till den världsdel som deras födelseland tillhör.
| Födelseland      | Födelseland                       | Födelseland |
| ---------------- | --------------------------------- | ----------- |
| 31 december 2014 |                                   |             |
| 1                | Sverige                           | 9 610       |
| 2                | Norge                             | 199         |
| 3                | Afrika: Övriga länder             | 125         |
| 4                | Europeiska unionen: Övriga länder | 119         |
| 5                | Afghanistan                       | 84          |
| 6                | Finland                           | 61          |
| 7                | Tyskland                          | 50          |
| 8                | Asien: Övriga länder              | 43          |
| 9                | Nordamerika                       | 33          |
| 10               | Iran                              | 28          |
| 11               | Danmark                           | 27          |
| 11               | Syrien                            | 27          |
| 13               | Europa utom EU: Övriga länder     | 24          |
| 14               | Somalia                           | 23          |
| 15               | Thailand                          | 20          |
| 16               | Sydamerika                        | 16          |
| 16               | Turkiet                           | 16          |
| 18               | Oceanien                          | 12          |
| 19               | Polen                             | 10          |
| 20               | Kina                              | 9           |
| 21               | Irak                              | 8           |
| 22               | / SFR Jugoslavien/FR Jugoslavien  | 7           |
| 23               | Bosnien och Hercegovina           | 3           |
| 24               | Island                            | 1           |
| 24               | Okänt födelseland                 | 1           |
| 24               | Sovjetunionen                     | 1           |

## Kultur

### Kulturarv
Mellan åren 1744 och 1919 bröts kopparmalm i Fröå gruva. Under slutet av 1900-talet har torp och gruvbyggnader renoverats och återuppbyggts. Ett annat kulturarv är Huså herrgård, beläget i anslutning till den gamla koppargruvan i Huså. Det är den nordligaste herrgården i Sverige och den enda i fjällmiljö.

### Kommunvapen
Blasonering: I blått fält ett mantelsnitt av silver vari en röd älghornskrona.
I den nya Åre kommun som bildats 1974 fanns hela fyra vapen från 1950- och 1960-talen, därav ett från den namngivande kommunen. I stället för att välja ett av dessa, beslöt man att utarbeta ett helt nytt kommunvapen. Mantelsnittet åskådliggör Åreskutan och älghornet togs från Kalls kommunvapen. Registrering hos Patent- och registreringsverket skedde 1978.

title: Åre kommun

wikitext:
{{faktamall svensk kommun WD}}

'''Åre kommun''' är en [[Sveriges kommuner|kommun]] i [[Jämtlands län]] i [[landskap i Sverige|landskapet]] [[Jämtland]]. [[Centralort]] är [[Järpen]].

Fjällkommunen Åre gränsar till Norge. Genom kommunen rinner Indalsälven. Fjällturismen, som startade i slutet på 1800-talet, präglar kommunen och sysselsätter omkring 30 procent av de förvärvsarbetande.

Sedan millennieskiftet har invånarantalet ökat och under turistsäsong är befolkningsantalet betydligt högre. Det politiska styret har varit skiftande, i princip har styret bytts ut vid varje kommunval.

== Administrativ historik ==
Kommunens område motsvarar [[socken|socknarna]]: [[Hallens socken|Hallen]], [[Kalls socken|Kall]], [[Marby socken|Marby]], [[Mattmars socken|Mattmar]], [[Mörsils socken|Mörsil]], [[Undersåkers socken|Undersåker]] och [[Åre socken|Åre]]. I dessa socknar bildades vid [[kommunreformen 1862]] landskommuner med motsvarande namn.

[[Järpens municipalsamhälle]] inrättades 3 november 1905.

Vid [[kommunreformen 1952]] bildades [[storkommun]]erna [[Mörsils landskommun|Mörsil]] (av [[Mattmars landskommun|Mattmar]] och Mörsil) och [[Hallens landskommun|Hallen]] (av Hallen, [[Marby landskommun|Marby]] och [[Norderö landskommun|Norderö]]), medan [[Kalls landskommun|Kall]], [[Undersåkers landskommun|Undersåker]] och [[Åre landskommun|Åre]] förblev oförändrade. Järpens municipalsamhälle upplöstes vid utgången av 1958.

Åre kommun bildades vid [[kommunreformen 1971]] genom ombildning av Åre landskommun. 1974 införlivades [[Hallens kommun|Hallens]] (utom området [[Norderö församling]] som tillfördes [[Östersunds kommun]]), [[Kalls kommun|Kalls]], [[Mörsils kommun|Mörsils]] och [[Undersåkers kommun]]er.<ref>{{Bokref/Sveriges kommunindelning 1863-1993}}</ref> 1977 införlivades från Östersunds kommun de delar av Norderö församling som låg på fastlandet.

Kommunen ingick från bildandet till 1982 i [[Jämtbygdens domsaga]] och kommunen ingår sedan 1982 i [[Östersunds domsaga]].<ref>[[Elsa Trolle Önnerfors]]: [http://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/show/bilaga/showDokument.raa;jsessionid=5213C684E61DB35DF016631901B52860?dokumentId=21000001427940&thumbnail=false ''Domsagohistorik - Östersunds tingsrätt'' (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)]</ref>

Kommunen ingår sedan 2010 i [[Förvaltningsområdet för samiska]]<ref>{{lagref|2009|724|paragraf=6|text=Lag om nationella minoriteter och minoritetsspråk}}</ref>, kommunnamnet på [[sydsamiska]] är ''Ååren tjïelte''<ref>Enligt kommunens webbplats</ref>.

== Geografi ==
Öster om kommunen ligger [[Krokoms kommun]] och söder om kommunen ligger [[Bergs kommun]]. Väster om kommunen ligger [[Meråkers kommun]] och [[Verdals kommun]] i [[Norge]]. Norr om kommunen ligger [[Snåsa kommun]] i [[Norge]].

=== Topografi och hydrografi ===
{{Se även|Lista över insjöar i Åre kommun}}

Landskapet präglas av en imponerande variation med storslagen fjällnatur, utbredda [[Skog|skogs]]- och [[Myr|myrmarker]] samt bördiga älvdalar och slättbygder. Hårda bergarter, särskilt [[amfibolit]], formar friliggande högfjällsmassiv med alpina drag. Runt de högsta topparna, som på [[Sylarna]] i sydväst, finns till och med [[Glaciär|glaciärer]]. Mjukare [[Skiffer|skifferbergarter]] återfinns i lågfjällens kuperade terräng, skogar och myrar samt i det omfattande dal- och sjösystemet som avvattnas mot [[Kallsjön]] och [[Indalsälven]]. Inom älvdalens vattensystem hittar man flera imponerande vattenfall, såsom [[Tännforsen]], [[Ristafallet]] och [[Handölsforsarna]].

I sydöstra Åre består berggrunden av [[kalk]]- och [[Lera|lerberg]], vilket har skapat näringsrika jordar som möjliggör omfattande jordbruk i [[Storsjöbygden]]. Området präglas också av många artrika ängar och beteshagar.

Bland större sjöar i kommunen finns [[Torrön, Åre kommun|Torrön]], [[Juvuln]] och [[Kallsjön]] i norr, [[Ånnsjön]] i sydväst och [[Storsjön]] i öst.<ref name=":1">{{Webbref|titel=Åre - Uppslagsverk - NE.se|url=https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/%C3%A5re|verk=www.ne.se|hämtdatum=2024-05-01}}</ref>[[Fil:Tännforsen.jpg|miniatyr|[[Tännforsen]].]]
[[Fil:Kallsjön see.jpg|miniatyr|[[Kallsjön]].]]
[[Fil:Åresjön Dcastor 2003.jpg|miniatyr|Delar av [[Åreskutan]], [[Åre]] och [[Åresjön]].]]

Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket.<ref>{{Webbref|titel=Markanvändningen i Sverige efter region och markanvändningsklass. Vart 5:e år 2010 - 2020|url=http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0803__MI0803A/MarkanvN/|verk=Statistikdatabasen|hämtdatum=2022-10-12|språk=sv}}</ref>

{|
|-
! Åre kommun !! Hela riket
|-
|{{Cirkeldiagram
|värde1 = 1.1 |etikett1 = Bebyggelse | färg1 = darkslategray
|värde2 = 50.2 |etikett2 = Skog|färg2 = forestgreen
|värde3 =10.9 |etikett3 = Öppen myrmark| färg3 = sienna | värde4 = 0.8 |etikett4 = Jordbruksmark |färg4 = gold
|värde5 = 37.1 |etikett5 = Övrig mark | färg5 = white
|bredd=150}}
|
{{Cirkeldiagram
|värde1 = 3.1 | etikett1 = Bebyggelse | färg1 = darkslategray
|värde2 = 68.0 | etikett2 = Skog| färg2 = forestgreen
|värde3 = 7.2 | etikett3 = Öppen myrmark | färg3 = sienna | värde4 = 7.4 | etikett4 = Jordbruksmark | färg4 = gold
|värde5 = 14.3 | etikett5 = Övrig mark | färg5 = white
|bredd=150}}
|}

=== Naturskydd ===
Det finns [[:Kategori:Naturreservat i Åre kommun|19 naturreservat]] i Åre kommun. Gammal [[Barrskog|granskog]] finns i [[Prästvallen|Prästvallens naturreservat]] och [[gammelskog]] finns i naturreservatet [[Gåstjärnvalen|Gåstjärnsvalen]].<ref>{{Webbref|titel=Sök|url=https://www.lansstyrelsen.se/jamtland/besoksmal/sok.html|verk=www.lansstyrelsen.se|hämtdatum=2022-06-06|språk=sv}}</ref> I mer kuperad terräng ligger [[Hammarberget|Hammarbergets]] naturreservat som når 600 meter över havet.<ref>{{Webbref|titel=Hammarberget|url=https://www.lansstyrelsen.se/jamtland/besoksmal/naturreservat/hammarberget.html|verk=www.lansstyrelsen.se|hämtdatum=2022-06-06|språk=sv}}</ref> Även reservatet [[Stämpelhön]] är beläget på högre höjd och i oceaniskt klimat och kalkrik mark trivs växter som [[torta]] och [[nordisk stormhatt]] och på [[Myr|myrarna]] [[Kranshakmossa|kranshaksmossa]], [[gräsull]] och [[Orkidéer|orkidéerna]] [[tvåblad]] och [[brudsporre]].<ref>{{Webbref|titel=Stämpelhön|url=https://www.lansstyrelsen.se/jamtland/besoksmal/naturreservat/stampelhon.html|verk=www.lansstyrelsen.se|hämtdatum=2022-06-06|språk=sv}}</ref>

=== Administrativ indelning ===
Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i fyra församlingar – [[Kalls församling]], [[Undersåkers församling]], [[Västra Storsjöbygdens församling]] och [[Åre församling]].

[[File:Distrikt Åre.jpg|mini|Distrikt (socknar) inom Åre kommun]]

Från 2016 indelas kommunen i följande [[Sveriges distrikt|distrikt]], vilka motsvarar de tidigare socknarna<ref>{{Sveriges distrikt}}</ref> – [[Hallens distrikt|Hallen]], [[Kalls distrikt|Kall]], [[Marby distrikt|Marby]], [[Mattmars distrikt|Mattmar]], [[Mörsils distrikt|Mörsil]], [[Undersåkers distrikt|Undersåker]] och [[Åre distrikt|Åre]].

=== Tätorter ===
[[Fil:Valliste.jpg|miniatyr|[[Välliste]], [[Indalsälven]] och delar av [[Undersåker]].]]

Vid [[Statistiska centralbyrån]]s tätortsavgränsning den 31 december 2015 fanns det sex [[tätort]]er i Åre kommun och [[tätortsgrad]]en 31 december 2015 var 61 procent.<ref>{{webbref | url = http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0810__MI0810A/TatortGrad/?rxid=a68f6f0c-ac0f-403a-8681-5b600691fc5c | titel = Antal tätorter och tätortsgrad (andel befolkning i tätort) efter region. Vart femte år 2005 - 2015 | utgivare = [[Statistiska centralbyrån]] | verk = Statistikdatabasen | datum = 25 oktober 2016 | hämtdatum = 23 april 2017 }}</ref>
{|class="wikitable"
! Nr !! Tätort !! Folkmängd
31 december 2016<ref name="Tätortertabell">{{webbref | url = http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0810__MI0810A/LandarealTatort/?rxid=3bde46f8-57f9-40b1-bc62-ed84cfcaa49f | titel = Landareal per tätort, folkmängd och invånare per kvadratkilometer. Vart femte år 1960 - 2016 | utgivare = [[Statistiska centralbyrån]] | verk = Statistikdatabasen | datum = 5 april 2017 | hämtdatum = 23 april 2017 | arkivurl = https://web.archive.org/web/20161026232758/http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0810__MI0810A/LandarealTatort/?rxid=3bde46f8-57f9-40b1-bc62-ed84cfcaa49f | arkivdatum = 26 oktober 2016 }}</ref> !! Areal [[hektar]]
31 december 2015<ref name="Tätortertabell"/>
|-
| 1 || [[Åre]] || align="right" | {{nts|2925}} || align="right" | {{nts|635}}
|-
| 2 || '''[[Järpen]]''' || align="right" | {{nts|1581}} || align="right" | {{nts|234}}
|-
| 3 || [[Mörsil]] || align="right" | {{nts|805}} || align="right" | {{nts|133}}
|-
| 4 || [[Björnänge]] || align="right" | {{nts|710}} || align="right" | {{nts|375}}
|-
| 5 || [[Undersåker]] || align="right" | {{nts|583}} || align="right" | {{nts|148}}
|-
| 6 || [[Hallen, Åre kommun|Hallen]] || align="right" | {{nts|225}} || align="right" | {{nts|90}}
|}
[[Centralort]]en är i [[fet stil]]. Befolkningen den 31 december 2016 avser befolkningen inom det område som avgränsades den 31 december 2015.

== Styre och politik ==

=== Styre ===
Åre kommun har en tradition att byta styre vid varje [[kommunval]]. Det finns en stor dynamisk väljargrupp som inte tvekar att byta block.

Vid valet 2006 förlorade den sittande [[socialism|socialistiska]] majoriteten och det dåvarande [[kommunalråd]]et [[Elsa Danielsson]] (S) lämnade alla politiska uppdrag och även Socialdemokraterna efter att hon inte fick förtroende att leda oppositionen. [[Eva Hellstrand]] blev istället [[kommunstyrelse]]ns ordförande för en andra gång, hon var tidigare kommunalråd mellan 1998 och 2002. [[Moderaterna]] var det parti som ökade mest och som låg bakom Alliansens seger och Moderaternas [[Jonas Henning]] aspirerade på posten som kommunstyrelsens ordförande. I egenskap av största parti gick posten till Hellstrand och Centerpartiet. Henning blev förste vice ordförande i kommunstyrelsen och kommunalråd på deltid. I november 2009 avgick Jonas Henning och [[Lars Mämpel]] (M) övertog tjänsten som förste vice ordförande i kommunstyrelsen och vice kommunalråd. [[Anna-Caren Sätherberg]] (S) blev kommunstyrelsens andra vice ordförande och nytt [[oppositionsråd]].

Vid valet 2010 deltog det nybildade lokala partiet [[Västjämtlands Väl]] (VV) för första gången och blev valets stora vinnare. Alliansen kunde, genom att få med Västjämtlands Väl, behålla majoriteten i kommunen. Detta bröt den tidigare traditionen med ett nytt styre vid varje val. [[Eva Hellstrand]], (C) kunde fortsätta som [[kommunstyrelse]]ns ordförande fram till 2012 då hon efterträddes av Leif Nord (M). Maria Stendotter [[Västjämtlands Väl|(VV)]] var kommunalråd under mandatperioden och [[Anna-Caren Sätherberg]] (S) var kommunstyrelsens andra vice ordförande och [[oppositionsråd]].

Vid valet 2014 bildade Socialdemokraterna, Moderaterna och Miljöpartiet majoritet, trots att man tappade väljare i valet. Peter Bergman (S) tog över som [[kommunstyrelse]]ns ordförande. Leif Nord (M) var kommunstyrelsens förste vice ordförande i början av mandatperioden. Daniel Danielsson (C) var kommunstyrelsens andra vice ordförande och [[oppositionsråd]].

Vid valet 2018 var [[Centerpartiet]] (C) den stora vinnaren och blev för första gången det största partiet i kommunen. [[Västjämtlands Väl]] (VV) ökade också och blev det tredje största partiet efter [[Socialdemokraterna (Sverige)|Socialdemokraterna]] (S). Centerpartiet, Västjämtlands Väl och [[Kristdemokraterna (Sverige)|Kristdemokraterna]] bildade en majoritet. Daniel Danielsson (C) tog över som [[kommunstyrelse]]ns ordförande. Mikael Sundman blev kommunstyrelsens förste vice ordförande och Can Savran (C) blev  kommunstyrelsens tredje vice ordförande. Peter Bergman (S) var kommunstyrelsens andra vice ordförande och [[oppositionsråd]]. Martine Eng (S) tog över efter Peter Bergman oktober 2021.

Efter valet 2022 bildade Socialdemokraterna tillsammans med Västjämtlands Väl och [[Vänsterpartiet]] ett majoritetsstyre.<ref>{{Webbref|titel=S, V och VV tar makten i Åre – bildar en knapp majoritet - P4 Jämtland|url=https://www.sverigesradio.se/artikel/s-v-och-vv-tar-makten-i-are-bildar-en-knapp-majoritet|verk=sverigesradio.se|datum=2022-10-20|hämtdatum=2025-01-14|språk=sv}}</ref>

=== Kommunfullmäktige ===
==== Presidium ====
{| class="wikitable"
! colspan="3" |Presidium 2022–2026<ref>{{Webbref|url=https://are.se/kommunpolitik/politiknamnder/kommunfullmaektige/|titel=Kommunfullmäktige|hämtdatum=2024-09-15|utgivare=Åre kommun}}</ref>
|-
|Ordförande
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Ann-Marie Johansson
|-
|Förste vice ordförande
| bgcolor="orange"  style="text-align: center; color: black" | VV
|Ylva Edler
|-
|Andre vice ordförande
| bgcolor="{{partifärg|kd}}"  style="text-align: center; color: white" | KD
|Linnea Haggren
|}

==== Lista över kommunfullmäktiges ordförande ====
{| class="wikitable"
|-
!colspan="2"| Namn
! Från
! Till
! Politisk tillhörighet
|-
| bgcolor="{{centerpartiet/meta/färg}}" |  || Anders Danielsson || 1974 || 1976 || [[Centerpartiet]]
|-
| bgcolor="{{centerpartiet/meta/färg}}" |  || Frithiof Fredriksson || 1977 || 1985 || [[Centerpartiet]]
|-
| bgcolor="{{centerpartiet/meta/färg}}" |  || [[Erik Arthur Egervärn]] || 1985 || 1988 || [[Centerpartiet]]
|-
| bgcolor="{{socialdemokraterna/meta/färg}}" |  || Ingmar Fredriksson || 1989 || 1991 || [[Socialdemokraterna (Sverige)|Socialdemokraterna]]
|-
| bgcolor="{{centerpartiet/meta/färg}}" |  || [[Erik Arthur Egervärn]] || 1992 || 1994 || [[Centerpartiet]]
|-
| bgcolor="{{socialdemokraterna/meta/färg}}" |  || Thomas Hägg || 1995 || 1998 || [[Socialdemokraterna (Sverige)|Socialdemokraterna]]
|-
| bgcolor="{{centerpartiet/meta/färg}}" |  || [[Erik Arthur Egervärn]] || 1999 || 2002 || [[Centerpartiet]]
|-
| bgcolor="{{socialdemokraterna/meta/färg}}" |  || Thomas Hägg || 2003 || 2006 || [[Socialdemokraterna (Sverige)|Socialdemokraterna]]
|-
| bgcolor="{{centerpartiet/meta/färg}}" |  || [[Erik Arthur Egervärn]] || 2007 || 2010 || [[Centerpartiet]]
|-
| bgcolor="{{centerpartiet/meta/färg}}" |  || Bernt Söderman || 2010 || 2014 || [[Centerpartiet]]
|-
| bgcolor="{{socialdemokraterna/meta/färg}}" |  || Thomas Hägg || 2015 || 2018 || [[Socialdemokraterna (Sverige)|Socialdemokraterna]]
|-
| bgcolor="{{centerpartiet/meta/färg}}" |  || Peter Jansson || 2019 || 2022 || [[Centerpartiet]]
|-
| bgcolor="{{socialdemokraterna/meta/färg}}" |  || Ann-Marie Johansson || 2022 ||  || [[Socialdemokraterna (Sverige)|Socialdemokraterna]]
|}
Källa:<ref name="ReferenceA">Kommunfullmäktige protokoll i Åre kommun (Arkivkod: SE/Z021/Å74-KF/A1)</ref>

==== Mandatfördelning 1970–2022 ====
År 1991 minskade [[mandat]]en i [[kommunfullmäktige]] från 49 till 41. Från och med valet 2014 minskades mandaten från 41 till 37.

{{mandattabell_start|län=23|v|s|mp|sd|2321-fno|2321-vv|c|l|kd|m}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=87,0|kvinnor=4|1970|30|v|0|s|13|mp|0|sd|0|2321-fno|0|2321-vv|0|c|6|l|7|kd|1|m|3}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=90,3|kvinnor=4|1973|49|v|1|s|20|mp|0|sd|0|2321-fno|0|2321-vv|0|c|17|l|6|kd|1|m|4}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=90,5|kvinnor=9|1976|49|v|1|s|21|mp|0|sd|0|2321-fno|0|2321-vv|0|c|16|l|5|kd|2|m|4}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=88,5|kvinnor=12|1979|49|v|1|s|22|mp|0|sd|0|2321-fno|0|2321-vv|0|c|15|l|4|kd|2|m|5}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=88,4|kvinnor=7|1982|49|v|1|s|23|mp|0|sd|0|2321-fno|0|2321-vv|0|c|14|l|3|kd|1|m|7}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=86,9|kvinnor=13|1985|49|v|2|s|21|mp|2|sd|0|2321-fno|0|2321-vv|0|c|12|l|5|kd|1|m|6}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=77,0|kvinnor=|1986|49|v|2|s|20|mp|2|sd|0|2321-fno|0|2321-vv|0|c|15|l|5|kd|1|m|4}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=83,4|kvinnor=13|1988|49|v|2|s|20|mp|3|sd|0|2321-fno|0|2321-vv|0|c|14|l|5|kd|1|m|4}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=84,4|kvinnor=12|1991|41|v|0|s|15|mp|1|sd|0|2321-fno|1|2321-vv|0|c|15|l|3|kd|1|m|5}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=84,6|kvinnor=18|1994|41|v|1|s|18|mp|2|sd|0|2321-fno|1|2321-vv|0|c|12|l|2|kd|0|m|5}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=79,75|kvinnor=17|1998|41|v|3|s|14|mp|2|sd|0|2321-fno|1|2321-vv|0|c|12|l|2|kd|0|m|7}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=78,20|kvinnor=19|2002|41|v|2|s|17|mp|2|sd|0|2321-fno|1|2321-vv|0|c|10|l|3|kd|2|m|4}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=77,37|kvinnor=19|2006|41|v|2|s|14|mp|2|sd|0|2321-fno|1|2321-vv|0|c|10|l|2|kd|2|m|8}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=81,19|kvinnor=21|2010|41|v|1|s|14|mp|2|sd|0|2321-fno|1|2321-vv|5|c|7|l|3|kd|1|m|7}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=84,24|kvinnor=17|2014|37|v|1|s|12|mp|3|sd|1|2321-fno|0|2321-vv|5|c|7|l|1|kd|1|m|6}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=85,98|kvinnor=16|2018|37|v|1|s|8|mp|3|sd|2|2321-fno|0|2321-vv|7|c|11|l|0|kd|1|m|4}}
{{mandattabell_rad|län=23|valdelt=83,18|kvinnor=15|2022|37|v|2|s|9|mp|4|sd|3|2321-fno|0|2321-vv|8|c|6|l|0|kd|1|m|4}}
{{mandattabell_slut|
* Valet 1985 överklagades och omval hölls 16 mars 1986.<ref>[http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__ME__ME0104__ME0104A/ME0104T1/?rxid=c25d5c29-269e-49a9-b02d-969b33d570a8 Statistiska centralbyrån: ''Kommunfullmäktigval - valresultat efter region och parti mm. Antal och andelar. Valår 1973 - 2014''] Läst 26 januari 2016</ref><ref>[http://www.val.se/det_svenska_valsystemet/overklaga/avgoranden/1985_33.html Valmyndigheten: ''Valprövningsnämndens beslut, 1985:33: Felbehandling i kommunfullmäktigval av valsedelsförsändelser genom lantbrevbärare och av andra förtidsröster. Omval''] {{Wayback|url=http://www.val.se/det_svenska_valsystemet/overklaga/avgoranden/1985_33.html |date=20160201032658 }} Läst 26 januari 2016</ref>}}

=== Nämnder ===
==== Kommunstyrelse ====
[[Kommunstyrelse|Kommunstyrelsen]] består av 13 ledamöter. Förutom det som åligger kommunstyrelsen enligt lag är Åre kommuns kommunstyrelse även ansvarig för strategisk utveckling, [[Integrationspolitik|integration]], trafik, internt stöd, teknisk verksamhet samt kultur och fritidsfrågor. Kommunstyrelsens ordförande, 1:e vice ordförande och 3:e vice ordförande bär titeln kommunalråd medan kommunstyrelsens 2:e vice ordförande tituleras oppositionsråd.<ref>{{Webbref|url=https://are.se/kommunpolitik/politiknamnder/kommunstyrelsen|titel=Kommunstyrelse|hämtdatum=2024-06-14|utgivare=Åre kommun|arkivdatum=2020-06-10|arkivurl=https://web.archive.org/web/20200610190410/https://are.se/kommunpolitik/politiknamnder/kommunstyrelsen}}</ref>

För att stödja sitt arbete har kommunstyrelsen två [[utskott]], som vardera består av fem ledamöter: Tekniska utskottet och Utvecklingsutskottet.<ref>{{Webbref|url=https://are.se/dokument/kommunpolitik/1897-organisationsskiss-2019|titel=Vår organisation|hämtdatum=2024-06-14|utgivare=Åre kommun}}</ref><ref>{{Webbref|url=https://are.se/kommunpolitik/politiknamnder/tekniskt-utskott|titel=Tekniskt utskott|hämtdatum=2024-06-14|utgivare=Åre kommun}}</ref><ref>{{Webbref|url=https://are.se/kommunpolitik/politiknamnder/utvecklingsutskottet|titel=Utvecklingsutskottet|hämtdatum=2024-06-14|utgivare=Åre kommun}}</ref>

{| class="wikitable"
! colspan="3" |Presidium 2022–2026<ref>{{Webbref|titel=Kommunstyrelse - Åre kommun|url=https://are.se/kommunpolitik/politiknamnder/kommunstyrelsen|verk=are.se|hämtdatum=2025-01-14|arkivdatum=2020-06-10|arkivurl=https://web.archive.org/web/20200610190410/https://are.se/kommunpolitik/politiknamnder/kommunstyrelsen}}</ref>
|-
|Ordförande
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Martine Eng
|-
|Förste vice ordförande
| bgcolor="orange"  style="text-align: center; color: black" | VV
|Mikael Sundman
|-
|Andre vice ordförande
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="text-align: center; color: white" | C
|Daniel Danielsson
|-
|Tredje vice ordförande
| bgcolor="{{partifärg|v}}"  style="text-align: center; color: white" | V
|Sverre Launy
|}

==== Lista över kommunstyrelsens ordförande ====
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
!År
! colspan="2" |Ordförande
! colspan="6" |Politiskt styre
|-
|align=left| 1974–1976
| rowspan="3" bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
| rowspan="3" |Lars Larsson
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
| bgcolor="{{partifärg|l}}"  style="color: white" | FP
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="color: white" | M
| bgcolor="{{partifärg|kd}}"  style="color: white" | KD
|-
|align=left| 1977–1979
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
| bgcolor="{{partifärg|l}}"  style="color: white" | FP
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="color: white" | M
| bgcolor="{{partifärg|kd}}"  style="color: white" | KD
|-
|align=left| 1980–1982
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="color: white" | M
| bgcolor="{{partifärg|l}}"  style="color: white" | FP
| bgcolor="{{partifärg|kd}}"  style="color: white" | KD
|-
|align=left| 1983–1985
| rowspan="2" bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
| rowspan="2" |John-Bruno Jakobsson
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="color: white" | M
| bgcolor="{{partifärg|l}}"  style="color: white" | FP
| bgcolor="{{partifärg|kd}}"  style="color: white" | KD
|-
|align=left| 1986-1988
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
| bgcolor="{{partifärg|l}}"  style="color: white" | FP
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="color: white" | M
| bgcolor="{{partifärg|kd}}"  style="color: white" | KD
| bgcolor="{{partifärg|mp}}"  style="color: white" | MP
|-
|align=left| 1989–1991
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="color: white" | S
|Thomas Hägg
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="color: white" | S
| bgcolor="{{partifärg|mp}}"  style="color: white" | MP
| bgcolor="{{partifärg|v}}"  style="color: white" | V
|-
|align=left| 1992–1994
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
|John-Bruno Jakobsson
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="color: white" | M
| bgcolor="{{partifärg|l}}"  style="color: white" | FP
| bgcolor="{{partifärg|kd}}"  style="color: white" | KD
|-
|align=left| 1995–1998
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="color: white" | S
|Elsa Danielsson
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="color: white" | S
| bgcolor="{{partifärg|mp}}"  style="color: white" | MP
| bgcolor="{{partifärg|v}}"  style="color: white" | V
|-
|align=left| 1999–2002
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
|[[Eva Hellstrand]]
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="color: white" | M
| bgcolor="{{partifärg|l}}"  style="color: white" | FP
|-
|align=left| 2003–2006
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="color: white" | S
|Elsa Danielsson
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="color: white" | S
| bgcolor="{{partifärg|v}}"  style="color: white" | V
| bgcolor="{{partifärg|mp}}"  style="color: white" | MP
|-
|align=left| 2007–2010
| rowspan="2" bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
| rowspan="2" |[[Eva Hellstrand]]
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="color: white" | M
| bgcolor="{{partifärg|l}}"  style="color: white" | FP
| bgcolor="{{partifärg|kd}}"  style="color: white" | KD
|-
|align=left| 2011–2012
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="color: white" | M
| bgcolor="orange"  style="color: black" | VV
| bgcolor="{{partifärg|l}}"  style="color: white" | FP
| bgcolor="{{partifärg|kd}}"  style="color: white" | KD
|-
|align=left| 2013–2014
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="color: white" | M
|Leif Nord
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="color: white" | M
| bgcolor="orange"  style="color: black" | VV
| bgcolor="{{partifärg|l}}"  style="color: white" | FP
| bgcolor="{{partifärg|kd}}"  style="color: white" | KD
|-
|align=left| 2015–2018
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="color: white" | S
|Peter Bergman
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="color: white" | S
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="color: white" | M
| bgcolor="{{partifärg|mp}}"  style="color: white" | MP
|-
|align=left| 2019–2022
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
|Daniel Danielsson
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="color: white" | C
| bgcolor="orange"  style="color: black" | VV
| bgcolor="{{partifärg|kd}}"  style="color: white" | KD
|-
|align=left| 2022–2026
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="color: white" | S
|Martine Eng
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="color: white" | S
| bgcolor="orange"  style="color: black" | VV
| bgcolor="{{partifärg|v}}"  style="color: white" | V
|}
Källa:<ref name="ReferenceA"/>

==== Övriga nämnder ====
Avser mandatperioden 2022–2026.
{| class="wikitable"
! Nämnd !! colspan="2" | Ordförande
! colspan="2" |Förste vice ordförande
! colspan="2" |Andre vice ordförande
|-
|Barn- och utbildningsnämnden
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Andreas Sihvonen
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="text-align: center; color: white" | C
|Mari Eriksson
|-
|Samhällsbyggnadsnämnden
| bgcolor="orange"  style="text-align: center; color: black" | VV
|Linda Sundström
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Mathias Ekstrand
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="text-align: center; color: white" | M
|Michael Öhlund
|-
|Socialnämnden
| bgcolor="{{partifärg|v}}"  style="text-align: center; color: white" | V
|Bianca Zandén
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="text-align: center; color: white" | M
|Gabrielle Nyberg
|-
|Valnämnden
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Ann-Marie Johansson
| bgcolor="{{partifärg|c}}"  style="text-align: center; color: white" | C
|Mikael Jönsson
|}

=== Vänorter ===
Åre kommun har två [[vänort]]er:

{| width="30%"
|----- valign="top"
|
'''Ort och land'''
*{{Flaggbild|Norge}} [[Meråker kommun|Meråker]], [[Norge]]
*{{Flaggbild|Rumänien}} [[Zărneşti]], [[Rumänien]]
|
'''Sedan'''
*1994
*2002
|}

== Ekonomi och infrastruktur ==
=== Näringsliv ===
Ungefär 30 procent av de som förvärvsarbetar i kommunen är sysselsatta inom turistnäringen som är näringslivets bas. [[Fjällturism i Sverige|Fjällturismen]] har en lång historia i kommunen med början i slutet av 1800-talet, men det dröjde en bit in på 1900-talet innan vinterturismen kom igång. Senare har Åre-Duved utvecklats till ett alpint centrum. Det första lokala hotellet byggdes i centralorten 1895 och i början på 2020-talet fanns omkring 37 000 bäddar i kommunen och totalt nyttjas 1,9 miljoner gästnätter varje år.<ref name=":0">{{Webbref|titel=Åre - Uppslagsverk - NE.se|url=https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/%C3%A5re|verk=www.ne.se|hämtdatum=2022-06-06}}</ref>

Jord- och skogsbruket sysselsätter sex procent av den förvärvsarbetande befolkningen, offentliga sektorn 29 procent och tillverkningsindustrin omkring nio procent. Bland större företag kommunen märks Hanriis Stenverkstad AB (produkter i [[täljsten]]), Nord-Lock AB (låsbrickor), [[Lundhags|Lundhags Skomakarna AB]] samt [[Peak Performance|Peak Performance Production AB]] (sportkläder).<ref name=":0" />

[[Handölsdalens sameby|Handölsdalen]], [[Kalls sameby|Kall]], [[Njaarke sameby|Njaarke]], [[Tåssåsens sameby|Tåssåsen]] och [[Jovnevaerie sameby|Jovnevaerie]] är de fem [[Sameby|samebyar]] som har renbetesmarker i Åre kommun.<ref>{{Webbref|titel=Rennäring och samebyar - Åre kommun|url=https://are.se/naringslivjobb/rennaringochsamebyar|verk=are.se|hämtdatum=2022-06-06}}</ref>

=== Infrastruktur ===
==== Transporter ====
Kommunen genomkorsas av flera viktiga transportvägar. [[Europaväg 14]] och [[järnvägen Östersund–Trondheim]] är två av de huvudsakliga förbindelserna som passerar genom området. Dessutom går [[Länsväg 321|länsvägarna 321]], [[Länsväg 322|322]] och [[Länsväg 336|336]] genom kommunen.<ref name=":1" />

==== Utbildning ====
I kommunen finns sju grundskolor varav ett antal med olika inriktningar. Exempelvis har Duved skola en fjällprofil och Kyrkslättens skola har profil mot Hållbar Utveckling.<ref>{{Webbref|titel=Våra grundskolor - Åre kommun|url=https://are.se/barnutbildning/grundskola/varagrundskolor|verk=are.se|hämtdatum=2022-06-06}}</ref> I centralorten ligger kommunens gymnasium, [[Jämtlands Gymnasium Åre]]. Till gymnasiet hör [[Åre Skidgymnasium]] med riksintag.<ref>{{Webbref|titel=Åre|url=https://jgy.se/om-oss/vara-utbildningslokaler/are/|verk=Jämtlands Gymnasium|datum=2017-05-23|hämtdatum=2022-06-06|språk=sv-SE}}</ref> På orten finns också [[Campus Åre]]. Där bedrivs både [[Vuxenutbildning]] och [[Yrkeshögskola i Sverige|Yrkeshögskola]].

== Befolkning ==
=== Demografi ===
==== Befolkningsutveckling ====
Kommunens befolkningstillväxt 2010–2035 prognostiseras till +9%.<ref>[http://www.svensktnaringsliv.se/multimedia/archive/00028/Kommunernas_befolkni_28295a.pdf Kommunernas befolkningstillväxt 2010-2035] {{Wayback|url=http://www.svensktnaringsliv.se/multimedia/archive/00028/Kommunernas_befolkni_28295a.pdf |date=20131021162306 }} — prognos av SCB på uppdrag av Svenskt Näringsliv, september 2011.</ref>

Kommunen har {{formatnum:{{Stat/Sverige/Kommuner/Befolkning|Åre kommun}}}} invånare ({{date|{{Stat/Sverige/Kommuner/Befolkning|datum}}}}), vilket placerar den på [[Lista över Sveriges kommuner|{{ordningstal|{{Stat/Sverige/Kommuner/Befolkning rank|Åre kommun}}}}]] plats avseende folkmängd bland [[Sverige]]s kommuner.

{{Befolkningsutveckling2
| namn = Åre kommun
| fotnot =
| ref = <ref>{{webbref|url=http://www.ssd.scb.se/databaser/makro/SubTable.asp?yp=tansss&xu=C9233001&omradekod=BE&huvudtabell=BefolkningNy&omradetext=Befolkning&tabelltext=Folkm%E4ngden+efter+region%2C+civilst%E5nd%2C+%E5lder+och+k%F6n%2E+%C5r&preskat=O&prodid=BE0101&starttid=1970&stopptid=2010&Fromwhere=M&lang=1&langdb=1 |titel=SCB - Folkmängd efter region och tid.}}</ref>
| inv2020 = 12049
| inv2015 = 10677
| inv2010 = 10274
| inv2005 = 9966
| inv2000 = 9745
| inv1995 = 10134
| inv1990 = 9975
| inv1985 = 9659
| inv1980 = 9469
| inv1975 = 9178
| inv1970 = 9582
| inv1965 = 10652
}}

==== Utländsk bakgrund ====
Den 31 december 2014 utgjorde antalet invånare med [[utländsk bakgrund]] (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar) 1 048, eller 9,93 % av befolkningen (hela befolkningen: 10 555 den 31 december 2014). Den 31 december 2002 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund enligt samma definition 554, eller 5,72 % av befolkningen (hela befolkningen: 9 692 den 31 december 2002).<ref name="UtlBakKom">[http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0101__BE0101Q/UtlSvBakgTot/?rxid=f7123122-a545-4e42-922d-ffb043413f6d Antal personer med utländsk eller svensk bakgrund (fin indelning) efter region, ålder i tioårsklasser och kön. År 2002 - 2014] {{Wayback|url=http://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__BE__BE0101__BE0101Q/UtlSvBakgTot/?rxid=f7123122-a545-4e42-922d-ffb043413f6d |date=20161112114817 }} (Läst 24 januari 2016)</ref>

==== Invånare efter de vanligaste födelseländerna ====
Den 31 december 2014 utgjorde folkmängden i Åre kommun 10 555 personer. Av dessa var 945 personer (9,0 %) födda i ett annat land än Sverige. I denna tabell har de nordiska länderna samt de 12 länder med flest antal utrikes födda (i hela riket) tagits med. En person som inte kommer från något av de här 17 länderna har istället av Statistiska centralbyrån förts till den [[världsdel]] som deras födelseland tillhör.<ref name="Scbfödelseland">[http://www.scb.se/Statistik/BE/BE0101/2014A01J/BE0101-Utrikes-fodda-kom-fland.xlsx Statistiska centralbyrån: Utrikes födda efter län, kommun och födelseland 31 december 2014] {{Wayback|url=http://www.scb.se/Statistik/BE/BE0101/2014A01J/BE0101-Utrikes-fodda-kom-fland.xlsx |date=20150512021004 }} (XLS-fil) Läst 24 januari 2016</ref>
{| class="wikitable collapsible collapsed"
! colspan=3|  Födelseland<ref name="Scbfödelseland"/>
|-
| colspan=3|  ''31 december 2014''
|-
| 1 || {{Flaggbild2|Sverige}} || align=right | {{nts|9610}}
|-
| 2 || {{Flaggbild2|Norge}} || align=right | {{nts|199}}
|-
| 3 || [[Afrika]]: Övriga länder || align=right | {{nts|125}}
|-
| 4 || {{Flaggbild2|Europeiska unionen}}: Övriga länder || align=right | {{nts|119}}
|-
| 5 || {{Flaggbild2|Afghanistan}} || align=right | {{nts|84}}
|-
| 6 || {{Flaggbild2|Finland}} || align=right | {{nts|61}}
|-
| 7 || {{Flaggbild2|Tyskland}} || align=right | {{nts|50}}
|-
| 8 || [[Asien]]: Övriga länder || align=right | {{nts|43}}
|-
| 9 || [[Nordamerika]] || align=right | {{nts|33}}
|-
| 10 || {{Flaggbild2|Iran}} || align=right | {{nts|28}}
|-
| 11 || {{Flaggbild2|Danmark}} || align=right | {{nts|27}}
|-
| 11 || {{Flaggbild2|Syrien}} || align=right | {{nts|27}}
|-
| 13 || [[Europa]] utom EU: Övriga länder || align=right | {{nts|24}}
|-
| 14 || {{Flaggbild2|Somalia}} || align=right | {{nts|23}}
|-
| 15 || {{Flaggbild2|Thailand}} || align=right | {{nts|20}}
|-
| 16 || [[Sydamerika]] || align=right | {{nts|16}}
|-
| 16 || {{Flaggbild2|Turkiet}} || align=right | {{nts|16}}
|-
| 18 || [[Oceanien]] || align=right | {{nts|12}}
|-
| 19 || {{Flaggbild2|Polen}} || align=right | {{nts|10}}
|-
| 20 || {{Flaggbild2|Kina}} || align=right | {{nts|9}}
|-
| 21 || {{Flaggbild2|Irak}} || align=right | {{nts|8}}
|-
| 22 || {{Flaggbild|Jugoslavien}}/{{Flaggbild|Jugoslavien|förbundsrepubliken}}
[[SFR Jugoslavien]]/[[Förbundsrepubliken Jugoslavien|FR Jugoslavien]]|| align=right | {{nts|7}}
|-
| 23 || {{Flaggbild2|Bosnien och Hercegovina}} || align=right | {{nts|3}}
|-
| 24 || {{Flaggbild2|Island}} || align=right | {{nts|1}}
|-
| 24 || Okänt födelseland || align=right | {{nts|1}}
|-
| 24 || {{Flaggbild2|Sovjetunionen}} || align=right | {{nts|1}}
|}

== Kultur ==
=== Kulturarv ===
{{Se även|Lista över fornlämningar i Åre kommun}}

Mellan åren 1744 och 1919 bröts kopparmalm i [[Fröå gruva]]. Under slutet av 1900-talet har torp och gruvbyggnader renoverats och återuppbyggts. Ett annat kulturarv är [[Huså herrgård]], beläget i anslutning till den gamla koppargruvan i Huså. Det är den nordligaste herrgården i Sverige och den enda i fjällmiljö.<ref>{{Webbref|titel=Kulturarv - Åre kommun|url=https://are.se/upplevagora/kulturarv|verk=are.se|hämtdatum=2022-06-06}}</ref>

=== Kommunvapen ===
{{Huvudartikel|Åre kommunvapen}}

[[Blasonering]]: ''I blått fält ett mantelsnitt av silver vari en röd älghornskrona.''<ref>{{Webbref |url=http://databas.heraldik.se/index.php |titel=Svenska Heraldiska Föreningens vapendatabas |hämtdatum=2009-09-01 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20121018011750/http://databas.heraldik.se/index.php |arkivdatum=2012-10-18 }}</ref>

I den nya Åre kommun som bildats 1974 fanns hela fyra [[heraldiskt vapen|vapen]] från 1950- och 1960-talen, därav ett från den namngivande kommunen. I stället för att välja ett av dessa, beslöt man att utarbeta ett helt nytt [[kommunvapen]]. Mantelsnittet åskådliggör [[Åreskutan]] och [[älg]]hornet togs från Kalls kommunvapen. Registrering hos [[Patent- och registreringsverket]] skedde 1978.

== Se även ==
*[[:Kategori:Personer från Åre kommun|Personer med anknytning till Åre kommun]]
*[[Östersunds kommunblock]]

== Referenser ==
<references/>

==Externa länkar==
*[http://www.are.se Åre kommuns officiella webbplats]
*[http://www.visitare.com Åre kommuns officiella Turistinformation - Turistbyrån på nätet]
* {{commonscat|Åre Municipality}}

{{Åre kommun|state=uncollapsed}}
{{Jämtlands län}}
[[Kategori:Sveriges kommuner]]
[[Kategori:Åre kommun| ]]
[[Kategori:Kommuner i Förvaltningsområdet för samiska språket (Sverige)]]

title: Befolkning, areal

- därav land: 7 195,01 kvadratkilometer

- därav vatten: 1 041,47 kvadratkilometer

Bef.täthet: 1,77 inv./km² (land)

title: Läge

Läge: · Kommunen i länet.

Utsträckning: SCB:s kartsök

title: Domkretstillhörighet

Domkrets: Östersunds domkrets (1982-01-01–) · Jämtbygdens domsaga (–1982-01-01)

title: Om förvaltningen

Webbplats: Officiell webbplats

title: Koder och länkar

Statistik: Kommunen i siffror (SCB)

Koder och länkar: Redigera Wikidata


text:
# Bridge of Allan
Bridge of Allan (skotsk gaeliska: Drochaid Alain, lågskotska: Brig Allan) är en småstad i Skottland, belägen i Stirlings kommun, omkring 1 km nordväst om staden Stirling och 50 km nordost om Glasgow. Orten hade 5 046 invånare vid 2001 års folkräkning. Namnet kommer från bron över floden Allan Water som rinner väster om stadskärnan, en biflod till Forth.
Bridge of Allan hade mellan 1400-talet och början av 1800-talet kopparbrytning som sin främsta näring. Under 1800-talet grundade Robert Abercrombie en kurortsverksamhet som bland annat besöktes av Robert Louis Stevenson och Charles Dickens.
Orten ligger i anslutning till motorvägen A9. Järnvägsstationen har anslutningar i riktning mot Edinburgh och Dunblane.

## Kända invånare
- William Eagleson Gordon (1866-1941), överste i brittiska armén och mottagare av Viktoriakorset.

title: Bridge of Allan

wikitext:
[[Fil:Bridge of Allan in 2004 - geograph.org.uk - 253851.jpg|miniatyr|Stadskärnan, 2004]]
'''Bridge of Allan''' ([[skotsk gaeliska]]: ''Drochaid Alain'', [[lågskotska]]: ''Brig Allan'') är en småstad i [[Skottland]], belägen i [[Stirling (kommun)|Stirlings kommun]], omkring 1 km nordväst om staden [[Stirling]] och 50 km nordost om [[Glasgow]]. Orten hade 5 046 invånare vid 2001 års folkräkning.<ref>{{webbref |url=http://www.scrol.gov.uk/scrol/browser/profile.jsp?profile=Population&mainLevel=Locality&mainText=Bridge+of+Allan&mainTextExplicitMatch=false&compLevel=CountryProfile&compArea=Scotland&compText=&compTextExplicitMatch=null |titel=Arkiverade kopian |hämtdatum=2014-10-22 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20030405115504/http://www.scrol.gov.uk/scrol/browser/profile.jsp?profile=population |arkivdatum=2003-04-05 }}</ref> Namnet kommer från bron över floden [[Allan Water]] som rinner väster om stadskärnan, en biflod till [[Forth (flod)|Forth]].

Bridge of Allan hade mellan 1400-talet och början av 1800-talet kopparbrytning som sin främsta näring. Under 1800-talet grundade [[Robert Abercrombie]] en [[kurort]]sverksamhet som bland annat besöktes av [[Robert Louis Stevenson]] och [[Charles Dickens]].

Orten ligger i anslutning till motorvägen [[A9 (motorväg, Storbritannien)|A9]]. Järnvägsstationen har anslutningar i riktning mot [[Edinburgh]] och [[Dunblane]].

== Kända invånare ==
* [[William Eagleson Gordon]] (1866-1941), överste i brittiska armén och mottagare av [[Viktoriakorset]].

== Noter ==
<references/>

== Externa länkar ==
*{{commonscat|Bridge of Allan}}

[[Kategori:Orter i Stirling]]
[[Kategori:Kurorter i Storbritannien]]


text:
# Rectivena limacodiphaga
Rectivena limacodiphaga är en stekelart som först beskrevs av Roy D. Shenefelt 1969.  Rectivena limacodiphaga ingår i släktet Rectivena och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Rectivena limacodiphaga

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Rectivena limacodiphaga''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Bracksteklar]]
| familia = Braconidae
| genus_sv =
| genus = [[Rectivena]]
| species_sv =
| species = '''Rectivena limacodiphaga'''
| taxon = Rectivena limacodiphaga
| taxon_authority = ([[Roy D. Shenefelt|Shenefelt]], 1969)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Ichneumonoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms = ''Rectivena gerardi'' <small>([[Roy D. Shenefelt|Shenefelt]], 1969)</small><ref name = "col314197"/>
}}

'''''Rectivena limacodiphaga'''''<ref name = "col314197"/> är en [[steklar|stekel]]art som först beskrevs av [[Roy D. Shenefelt]] 1969.  ''Rectivena limacodiphaga'' ingår i [[släkte]]t ''[[Rectivena]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[bracksteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/rectivena+limacodiphaga/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col314197">Shenefelt, R.D. (1969) Some previously undescribed Nigerian Braconidae., Bulletin of the Entomological Society of Nigeria. 1:98-101.</ref>
<ref name = "source">''Taxapad Ichneumonoidea''. Yu D.S.K., 2009-05-04</ref>
</references>

[[Kategori:Bracksteklar]]
[[Kategori:Rectivena|limacodiphaga]]

title: Systematik

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Ichneumonoidea

Familj: Bracksteklar · Braconidae

Släkte: Rectivena

Art: Rectivena limacodiphaga

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Rectivena limacodiphaga

Auktor: (Shenefelt, 1969)

title: Synonymer


text:
# Vargula americana
Vargula americana är en kräftdjursart. Vargula americana ingår i släktet Vargula och familjen Cypridinidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Vargula americana

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Vargula americana''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Musselkräftor]]
| classis = Ostracoda
| ordo_sv =
| ordo = [[Myodocopida]]
| familia_sv =
| familia = [[Cypridinidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Vargula]]
| species_sv =
| species = '''Vargula americana'''
| taxon = Vargula americana
| taxon_authority =
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| superfamilia = [[Cypridinoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Vargula americana'''''<ref name = "col3"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art. ''Vargula americana'' ingår i [[släkte]]t ''[[Vargula]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Cypridinidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/vargula+americana/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col3"> (1996) , database, NODC Taxonomic Code</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om musselkräftor}}

[[Kategori:Musselkräftor]]
[[Kategori:Vargula|americana]]

title: Systematik

Understam: Kräftdjur · Crustacea

Klass: Musselkräftor · Ostracoda

Ordning: Myodocopida

Överfamilj: Cypridinoidea

Familj: Cypridinidae

Släkte: Vargula

Art: Vargula americana

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen