text:
# Arthur Schuster
Franz Arthur Friedrich Schuster, född den 12 september 1851 i Frankfurt am Main, död den 14 oktober 1934 på Yeldall Manor vid Twyford i Berkshire, var en brittisk fysiker av tysk härkomst. Han var verksam inom spektroskopi, optik, jordmagnetism, röntgenfotografering och elektrokemi, samt uppfann periodogrammet, en metod för analys av periodicitet hos företeelser, och Schuster-Smith-magnetometern. Därutöver ägnade han en stor del av sin verksamhet åt naturvetenskapliga organisationer, både brittiska och internationella.

## Biografi

### Grundutbildning
Schuster var son till en tysk textilfabrikant och hans karriär (liksom hans två bröders) var förutbestämd att fortsätta inom familjeföretaget. Han gick därför på gymnasiet, som gav den högsta undervisningen i Frankfurt, och sändes 1868 till Genève för att studera franska. Under studietiden i Frankfurt hade hans intresse för fysik och naturvetenskap väckts och i Genève tog han även kurser i fysik för Jacques-Louis Soret och Charles Cellérier, kemi för Jean Charles Galissard de Marignac, astronomi för Émile Plantamour, historia för Paul Chaix och jämförande anatomi för René-Édouard Claparède. 1866 hade den (till dess) fria staden Frankfurt annekterats av Preussen (Sjuveckorskriget) och 1869, medan Arthur Schuster studerade i Genève, flyttade familjen (och familjeföretaget) till textilstaden Manchester för att undvika preussiskt medborgarskap. När Schuster avslutade sina studier lämnade han Genève den 25 maj 1870, och flyttade "hem" till Manchester.

### Högre utbildning
Schuster arbetade ett år inom familjeföretaget som kontorist, vilket han fann rutinmässigt och stimulansfritt. Under tiden läste han dock Darwins On the Origin of Species och John Tyndalls Heat considered as a mode of Motion, samt gick på kvällsundervisning i kemi under Henry Roscoe vid Owens College. Med stöd från sin mor lyckades han övertala fadern att få studera vidare i stället för att fortsätta inom företaget och i oktober 1871 började han som heltidsstudent i fysik under Balfour Stewart och i ren och tillämpad matematik under Thomas Barker samt, två dagar i veckan, som medhjälpare vid det fysiklaboratorium som Stewart var i färd med att bygga upp vid Owens College. Under denna tid gjorde han sina första experiment inom spektroskopi, vilket ledde till hans första publikation den 20 juni 1872: On the Spectrum of Nitrogen ("Om kvävets spektrum").
Sommaren 1872 åkte Schuster till Heidelberg med rekommendationsbrev från Roscoe till Gustav Kirchhoff och Robert Bunsen och den 25 februari 1873 kunde han, under något förvirrande former, erhålla en doktorsexamen. Han återvände därefter till Manchester där han på hösten blev "förste demonstrator" i fysiklaboratoriet. Sommarlovet 1874 tillbringade han i Göttingen där han studerade i Wilhelm Webers "något primitiva laboratorium". Han fortsatte sedan till Berlin för studier under Hermann von Helmholtz och återvände hem julen 1874 (till Hampstead, dit hans far flyttat).

### Fotografering av solkoronans spektrum
I slutet av december 1874, på vägen hem från Berlin, fick Schuster ett brev från Norman Lockyer med ett erbjudande om att delta i en expedition till Siam (idag Thailand) för att försöka fotografera solkoronans spektrum under solförmörkelsen den 6 april 1875. Schuster accepterade och den 4 februari, sju dagar före avresan, fick han ett brev från George Stokes vid Royal Society som meddelade att den 23-årige Schuster utsetts att leda hela expeditionen, som avseglade med ångare den 11 februari. Resan (som inte var fri från missöden och komplikationer) tog 45 dagar och den 28 mars var sällskapet framme i Bangkok, varifrån det fortsatte till en förberedd observationsplats vid Bangkokbukten, just där totalitetslinjen skar kusten (13°0′30″N 100°2′10″Ö / 13.00833°N 100.03611°Ö). Efter en del problem med instrumenten, förlöpte själva observationen utan missöden och resultaten blev så bra som instrumenten tillät – men de fotografiska plåtarna visade sig vara alldeles för okänsliga för att kunna avbilda koronans spektrum. På hemresan stannade Schuster till i Indien. Han anlände till Calcutta i maj, men reste efter några dagar till Simla (nuvarande Shimla), varifrån han företog en äventyrsfylld resa genom Himalaya till Srinagar. Därefter besökte han Peshawar, Delhi, Agra ("blev klart besviken över Taj Mahal", men mer imponerad av Fatehpur Sikri) och Lucknow (av vilket hans nästan enda minne var svärmar av mygg), innan han lämnade Indien från Bombay, och var tillbaka i England först i november 1875.
Schusters intresse för solkoronans spektrum var väckt och han företog ytterligare tre resor. Den första av dessa gick till West Los Animas i Colorado (29 juli 1878), där de visuella observationerna var något bättre än de i Siam, men även denna gång misslyckades fotograferingen av spektrumet. Utmärkta fotografier av spektrumet (och av en komet nära solen som upptäcktes på grund av förmörkelsen) fick han i Sohag, Egypten (17 maj 1882) och han kunde då mäta "en rik skörd av" 29 spektrallinjer. Även vid den sista resan, till Prickly Point på Grenada i Västindien (29 augusti 1886), fick han utmärkta bilder av koronaspektrumet.

### Professorstjänster
Efter hemkomsten från Indien blev Schuster återigen "demonstrator" i fysik vid Owens College. En av de kurser han höll behandlade Maxwells teorier om elektricitet och magnetism och bland kursdeltagarna märks speciellt J.J. Thomson. Han stannade bara en termin i Manchester innan han flyttade till Cambridge där han först arbetade under Maxwell vid Cavendishlaboratoriet och sedan med Lord Rayleigh för att bestämma värdet på enheten ohm. Efter fem år i Cambridge fick han 1881 anställning som professor i tillämpad matematik vid före detta Owens College, sedan 1880 inlemmat i Victoria University, och när Balfour Stewart avled 1888, efterträdde han denne som professor i fysik.
I september 1887 gifte han sig med Emma Caroline Elizabeth Loveday (1867–1962) och tillsammans fick paret fem barn (en son och fyra döttrar). De bodde i Victoria Park några kilometer söder om Manchesters centrum fram till 1913, då Schuster köpte Yeldall Manor vid Twyford nära Reading, för att ha närmare till London och Royal Society.
Schusters huvudarbete fram till slutet av 1890-talet rörde elektriska urladdningar i gaser och han visade att en ljusblixt försatte gasen i ett elektriskt ledande tillstånd och att ett magnetfält påverkade urladdningens riktning vilket visade att ledningen berodde på jonisering av gasmolekylerna. Han var härvid mycket nära att bestämma kvoten mellan elektronens laddning och massa vilket var ett grundläggande bidrag till J.J. Thomsons upptäckt av elektronen 1897.

### Röntgenfotografering och böcker
| Röntgenfotografi av Schuster föreställande en orm som sväljer en mus. |  | Röntgenfotografi av Schuster föreställande en hand (med ring). |
| Röntgenfotografi av Schuster föreställande en orm som sväljer en mus. |  | Röntgenfotografi av Schuster föreställande en hand (med ring). |

Wilhelm Röntgen skickade sin Eine neue Art von Strahlen till Schuster i början av 1896. Schuster började då själv experimentera med röntgenstrålning och lyckades åstadkomma att antal lyckade röntgenfotografier av kroppsdelar och djur, vilket också ledde till att han överhopades med förfrågningar om hjälp från Manchesters läkarkår.
Med upptäckterna av elektronen och röntgenstrålningen var plötsligt Schusters forskningsområde förklarat och hans bidrag på området glömdes snabbt bort. Därtill dog hans assistent, Arthur T. Stanton, 1898, varför Schuster själv upphörde med praktiska experiment och uteslutande ägnade sig åt teoretiska och matematiska undersökningar. En hel del forskning bedrevs dock fortfarande i hans laboratorium av hans studenter (William Gannon, Charles Herbert Lees, Gustave Adolphe Hemsalech och Joseph Ernest Petavel).
Tillsammans med Lees gav han 1901 ut Advanced exercises in practical physics 1901.
Schusters långvariga intresse för spektroskopi ledde in honom på optiken inom vilken han gav föreläsningar. Detta ledde till publikationen av hans lärobok An introduction to the theory of optics 1904 (andra upplaga 1909, tredje reviderad upplaga, med John William Nicholson, 1924).
1908 fick Schuster en förfrågan om att hålla en serie föreläsningar vid universitetet i Calcutta, vilket han accepterade. Föreläsningarna hölls i mars och resulterade sedermera, förutom i ett hedersdoktorat, i en bok om fysikens utveckling under de senaste 33 åren: The progress of physics, during 33 years (1875–1908)
1932 skrev han en form av memoarer, Biographical Fragments, som dels omfattar hans liv till och med den första indienresan 1875, dels åtta "episoder" och dels tolv biografiavsnitt över sjutton personer han mött.

### Periodogram
De flesta läroböcker i optik framförde uppfattningen att vitt ljus bestod av separata ljusstrålar av olika våglängd vilket Schuster ansåg vara helt felaktigt. I stället ansåg han att det vita ljuset bestod av en oregelbunden våg som ett gitter eller prisma delade upp i ett spektrum enligt de fourierserier som beskrev den oregelbundna impulsen, ungefär som en ton kan plockas ur en oregelbunden ljudvåg – eller med hans egna ord: "Gittrets effekt kan därför sägas vara exakt analog med en fourieranalys, vilken genom beräkning plockar ut den enskilda frekvensen ur en oregelbunden störning". Detta betraktelsesätt förde han sedan över till andra fenomen som menades vara periodiska, så, genom att göra en fourieranalys, kan man enligt Schuster dela upp fenomenet som en summa av periodiska funktioner och om någon av dessa funktioner har en avgjort högre amplitud än de övriga föreligger en periodicitet, annars inte. Han publicerade sin metod i artikeln On the investigation of hidden periodicities with application to a supposed 26 day period of meteorological phenomena 1898, och kallade det man erhöll för ett "periodogram". Denna metod använde han bland annat till att visa att solfläckarna uppträder i en drygt 11-årig cykel (1906), men han fick också perioder på 8,36 respektive 4,80 år och han tolkade alla tre som "övertoner" (med tre, fyra respektive sju gånger högre frekvens) till perioden 33,375 år. Periodogram har senare använts i många olika sammanhang, som inom olika typer av signalbehandling.

### Jordmagnetism
Schusters intresse för olika geofysiska områden var stort. Efter det att hans arbete med elektriska urladdningar i gaser blivit "meningslöst" ägnade han sig i stor utsträckning år jordmagnetismen, men redan 1889 hade han skrivit en artikel om dygnsvariationen hos jordens magnetfält. I denna drog han slutsatsen att huvuddelen av dygnsvariationen beror på orsaker utanför jordytan, att strömmar induceras i jorden av dygnsvariationen, att jordens inre har högre ledningsförmåga än de yttre lagren, samt att horisontella tidvatteneffekter på atmosfären från solen och månen (liksom variationer i lufttrycket) åstadkommer elektriska strömmar vars magnetiska effekter påminner om dygnsvariationen. Uppfattningen att elektriska strömmar och horisontella rörelser i atmosfären är ansvariga för dygnsvariationen härstammade från hans förre lärare och föregångare på professorsstolen, Balfour Stewart, som var ordförande för British Associations kommitté för magnetism, i vilken Schuster ingick, och står sig i stort sett än idag. I en artikel publicerad 1908 uttrycker han sin uppfattning att den elektriska ledningsförmågan i den övre atmosfären (den del vi idag kallar jonosfären) beror på jonisering åstadkommen av solen.
1913 föreslog Schuster för Frank Edward Smith att man kunde mäta variationer i styrkan hos jordens magnetfält med hjälp av en spole, och 1920 (fördröjt på grund av första världskriget) hade Smith under ledning av Schuster konstruerat denna apparat. Schuster-Smith-magnetometern kom sedan att användas som standardinstrument för geomagnetiska undersökningar.

### Internationellt arbete
Schuster var representant för Royal Society vid de båda första generalförsamlingarna i International Association of Academies, 1901 respektive 1904, och i oktober 1905 utsågs han som representant för Royal Society i IAA:s råd. Han var också en av grundarna av International Union for Solar Research (tillsammans med Svante Arrhenius och George Hale) 1904–1905. Delvis för att kunna ägna sig åt detta internationella arbete avsade han sig tjänsten som professor 1907, efter att ha försäkrat sig om att efterträdas av Ernest Rutherford. Under första världskriget rasade dessa organisationer samman – Tyskland och Österrike hade varit betydelsefulla medlemmar och dessutom blev det revolution i Ryssland. Schusters lojalitet ifrågasattes också i och med att han var född tysk. Det delades till och med ut pamfletter mot honom under British Associations årsmöte i Manchester 1915 vid vilket han valdes till ordförande, samma dag som fick han veta att hans son skadats allvarligt när han stred på brittisk sida vid Gallipoli. Han fick dock stöd av vänner.
Efter kriget var Schuster drivande vid bildandet av International Research Council ("Internationella forskningsrådet", från 1931 International Council of Scientific Unions, därefter, från 1998, International Council for Science, och efter samgåendet med International Social Science Council 2018 är namnet International Science Council) och Schuster valdes till dess exekutivkommittés förste generalsekreterare vid den första generalförsamlingen i Bryssel 18–28 juli 1919. Han var härigenom också med och grundade "underavdelningar" som International Astronomical Union, International Union of Pure and Applied Chemistry, International Union of Biological Sciences, International Association of Meteorology and Atmospheric Sciences och International Union of Geodesy and Geophysics, vilka bildades vid samma möte, medan International Union of Pure and Applied Physics bildades vid IRC:s generalförsamling 1922. Schuster satt kvar på posten som generalsekreterare i International Research Council till 1928.

## Utmärkelser, medlemskap, befattningar och eponym
Se även avsnittet Internationellt arbete ovan.
Schuster valdes in som ledamot ("fellow") i Royal Astronomical Society 1877 och i Royal Society 1879, som utländsk ledamot av National Academy of Sciences 1913 samt som hedersledamot i Royal Society of Edinburgh 1916.
Royal Society tilldelade honom Bakerföreläsningarna 1884 och 1890 (båda med titeln "The Discharge of Electicity through Gases"), Royal Medal 1893, Rumfordmedaljen 1926 samt sällskapets främsta utmärkelse, Copleymedaljen ("för sin framstående forskning inom optik och jordmagnetism"), 1931. Han var Royal Societys sekreterare 1912–1919, dess utlandssekreterare 1920–1924 samt dess vice ordförande 1919–1920 och 1922–1924.
Han var utlandssekreterare för Royal Astronomical Society 1914–1919.
Han var ordförande ("president") för British Association for the Advancement of Science 1915–1916.
Schuster adlades till riddare (knight) av Georg V på nyårsdagen 1920.
Schuster utsågs till hedersprofessor vid University of Manchester 1907 och till hedersdoktor vid universiteten i Cambridge 1904,, Calcutta 1908 Genève 1909 och Saint Andrews 1911.
En 100 kilometer bred krater på månens baksida uppkallades efter Schuster 1970.
Schuster Building (färdig 1964) som, tillsammans med Alan Turing Building, inhyser institutionen för fysik och astronomi vid University of Manchester har uppkallats efter honom.

### Allmänna källor
- A. Schuster, 1932, Biographical Fragments, Macmillan & Co, London.
- George Clarke Simpson, 1935, Sir Arthur Schuster, 1851-1934 i Obituary Notices of Fellows of the Royal Society, 1:4, sid 408–423.
- Hugh Newall, 1935, Obituary: Sir Arthur Schuster, FRS i The Observatory, vol. 58, sid. 18–22.
- Papers of Sir Arthur Schuster på Jisc (Joint Information Systems Committee) Archives Hub.
- Frank Watson Dyson, 1935, Sir Arthur Schuster, F.R.S. i Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, februari 1935, vol. 95, sid. 326–330.
- Professor Arthur Schuster - Biographical and Bibliographical Notes i The Physical Laboratories of the University of Manchester; a record of 25 years' work prepared in commemoration of the 25th anniversary of the election of Dr. Arthur Schuster, F. R. S., to a professorship in the Owens College, by his old students and assistants, University Press, Manchester, 1906, sid 41–59.

title: Arthur Schuster

wikitext:
{{Faktamall biografi WD}}
'''Franz Arthur Friedrich Schuster''', född den [[12 september]] [[1851]] i [[Frankfurt am Main]], död den [[14 oktober]] [[1934]] på Yeldall Manor vid [[Twyford, Berkshire|Twyford]] i [[Berkshire]], var en [[Storbritannien|brittisk]] [[fysiker]] av [[Tyska förbundet|tysk]] härkomst. Han var verksam inom [[spektroskopi]], [[optik]], [[jordmagnetism]], [[röntgenfotografering]] och [[elektrokemi]], samt uppfann periodogrammet, en metod för analys av periodicitet hos företeelser, och Schuster-Smith-magnetometern. Därutöver ägnade han en stor del av sin verksamhet åt naturvetenskapliga organisationer, både brittiska och internationella.

==Biografi==
===Grundutbildning===
Schuster var son till en tysk textilfabrikant och hans karriär (liksom hans två bröders) var förutbestämd att fortsätta inom familjeföretaget. Han gick därför på gymnasiet, som gav den högsta undervisningen i Frankfurt, och sändes 1868 till [[Genève]] för att studera franska.{{anm|För en pastor Goetz, i vars hem han även var inackorderad.}} Under studietiden i Frankfurt hade hans intresse för fysik och naturvetenskap väckts och i Genève tog han även kurser i fysik för [[Jacques-Louis Soret]] och Charles Cellérier, kemi för [[Jean Charles Galissard de Marignac]], astronomi för [[Émile Plantamour]], historia för Paul Chaix och [[jämförande anatomi]] för [[René-Édouard Claparède]].<ref>Schuster (1932) sid. 41–46</ref> 1866 hade den (till dess) fria staden Frankfurt annekterats av [[Preussen]] ([[Sjuveckorskriget]]) och 1869, medan Arthur Schuster studerade i Genève, flyttade familjen (och familjeföretaget) till textilstaden [[Manchester]] för att undvika preussiskt medborgarskap.<ref>Schuster (1932) sid. 40</ref> När Schuster avslutade sina studier lämnade han Genève den 25 maj 1870,<ref>Schuster (1932) sid. 48</ref> och flyttade "hem" till Manchester.

===Högre utbildning===
Schuster arbetade ett år inom familjeföretaget som kontorist, vilket han fann rutinmässigt och stimulansfritt. Under tiden läste han dock [[Charles Darwin|Darwins]] ''On the Origin of Species'' och [[John Tyndall]]s ''Heat considered as a mode of Motion'', samt gick på kvällsundervisning i kemi under [[Henry Enfield Roscoe|Henry Roscoe]] vid [[Owens College]].<ref>Schuster (1932) sid. 50</ref> Med stöd från sin mor lyckades han övertala fadern att få studera vidare i stället för att fortsätta inom företaget och i oktober 1871 började han som heltidsstudent i fysik under [[Balfour Stewart]] och i ren och tillämpad matematik under [[Thomas Barker (matematiker)|Thomas Barker]] samt, två dagar i veckan, som medhjälpare vid det fysiklaboratorium som Stewart var i färd med att bygga upp vid Owens College.<ref>Schuster (1932) sid. 50–52</ref> Under denna tid gjorde han sina första experiment inom spektroskopi, vilket ledde till hans första publikation den 20 juni 1872: ''On the Spectrum of Nitrogen'' ("Om [[kväve]]ts spektrum").<ref>A. Schuster, 1872, ''[https://royalsocietypublishing.org/doi/pdf/10.1098/rspl.1871.0093 On the Spectrum of Nitrogen]'' i ''Proceedings of the Royal Society of London'', vol. 20, sid. 484–487.</ref>

Sommaren 1872 åkte Schuster till [[Heidelbergs universitet|Heidelberg]] med rekommendationsbrev från Roscoe till [[Gustav Kirchhoff]] och [[Robert Bunsen]] och den 25 februari 1873 kunde han, under något förvirrande former,<ref>Se kapitlet "How I became a doctor of philosophy", i Schuster (1932), [https://archive.org/details/in.ernet.dli.2015.80550/page/n75 sid. 56]–64.</ref> erhålla en doktorsexamen. Han återvände därefter till Manchester där han på hösten blev "förste demonstrator" i fysiklaboratoriet. Sommarlovet 1874 tillbringade han i [[Universitetet i Göttingen|Göttingen]] där han studerade i [[Wilhelm Weber]]s "något primitiva laboratorium". Han fortsatte sedan till Berlin för studier under [[Hermann von Helmholtz]] och återvände hem julen 1874 (till [[Hampstead]], dit hans far flyttat).<ref>Schuster (1932) sid. [https://archive.org/details/in.ernet.dli.2015.80550/page/n83 64].</ref>

===Fotografering av solkoronans spektrum===
[[Fil:Solar eclipse 1875Apr06 Lockyer.png|miniatyr|stående|Skiss av solförmörkelsen den 6 april 1875 från Schusters och Lockyers rapport till Royal Society.]]
I slutet av december 1874, på vägen hem från Berlin, fick Schuster ett brev från [[Norman Lockyer]] med ett erbjudande om att delta i en expedition till [[Siam]] (idag [[Thailand]]) för att försöka fotografera [[korona|solkoronans]] spektrum under [[solförmörkelse]]n den 6 april 1875. Schuster accepterade och den 4 februari, sju dagar före avresan, fick han ett brev från [[George Stokes]] vid [[Royal Society]] som meddelade att den 23-årige Schuster utsetts att leda hela expeditionen, som avseglade med ångare den 11 februari. Resan (som inte var fri från missöden och komplikationer) tog 45 dagar och den 28 mars var sällskapet framme i [[Bangkok]], varifrån det fortsatte till en förberedd observationsplats vid [[Bangkokbukten]], just där totalitetslinjen skar kusten ({{coord|13|0|30|N|100|2|10|E||display=inline}}). Efter en del problem med instrumenten, förlöpte själva observationen utan missöden och resultaten blev så bra som instrumenten tillät – men de fotografiska plåtarna visade sig vara alldeles för okänsliga för att kunna avbilda koronans spektrum.<ref>Kapitel X, "The Siamese Eclipse Expedition of 1875" i Schuster (1932), [https://archive.org/details/in.ernet.dli.2015.80550/page/n85 sid. 66]–[https://archive.org/details/in.ernet.dli.2015.80550/page/n119 101].</ref><ref>J. N. Lockyer och A. Schuster, 1878, ''[https://royalsocietypublishing.org/doi/pdf/10.1098/rstl.1878.0007 Report on the Total Solar Eclipse of April 6, 1875]'' i ''Philosophical Transactions of the Royal Society of London'', vol. 169, sid. 139–154.</ref> På hemresan stannade Schuster till i [[Indien]]. Han anlände till [[Calcutta]] i maj, men reste efter några dagar till Simla (nuvarande [[Shimla]]), varifrån han företog en äventyrsfylld resa genom [[Himalaya]] till [[Srinagar]]. Därefter besökte han [[Peshawar]], [[Delhi]], [[Agra]] ("blev klart besviken över [[Taj Mahal]]", men mer imponerad av [[Fatehpur Sikri]]) och [[Lucknow]] (av vilket hans nästan enda minne var svärmar av mygg), innan han lämnade Indien från [[Bombay]],<ref>Kapitel XI, "From Simla trough Kulu to Kashmir" i Schuster (1932), [https://archive.org/details/in.ernet.dli.2015.80550/page/n121 sid. 102]–[https://archive.org/details/in.ernet.dli.2015.80550/page/n199 168]</ref> och var tillbaka i England först i november 1875.

Schusters intresse för solkoronans spektrum var väckt och han företog ytterligare tre resor. Den första av dessa gick till [[Las Animas, Colorado|West Los Animas]] i [[Colorado]] (29 juli 1878),<ref>A. Schuster, 1878, ''[http://articles.adsabs.harvard.edu//full/1878MNRAS..39R..44S/0000044.000.html Some remarks on the total solar eclipse of July 29, 1878]'' i ''Monthly Notices of the Royal Astronomical Society'' 39, sid. 44–47.</ref> där de visuella observationerna var något bättre än de i Siam, men även denna gång misslyckades fotograferingen av spektrumet. Utmärkta fotografier av spektrumet (och av en komet nära solen som upptäcktes på grund av förmörkelsen<ref>[http://cometography.com/lcomets/1882k1.html X/1882 K1 (Eclipse Comet or "Tewfik")] på Cometography.com.</ref>) fick han i [[Sohag]], [[Egypten]] (17 maj 1882) och han kunde då mäta "en rik skörd av" 29 [[spektrallinje]]r.<ref>[[William de Wiveleslie Abney|W. Abney]] och A. Schuster, 1884, ''[https://archive.org/details/philtrans02949481 On the Total Solar Eclipse of May 17, 1882]'' i ''Philosophical Transactions of the Royal Society of London'' 175, sid. 253–271. [https://archive.org/details/philtrans02949481/page/n17 Sid. 270]: "The photograph of the spectrum of the corona and has yielded an abundant harvest. Twenty-nine lines of one prominence have been photographed..." Se även [https://archive.org/details/philtrans02949481/page/n19 planscherna] och notera kometen (vilken beskrivs på [https://archive.org/details/philtrans02949481/page/n7 sid. 261–262] och döptes till "Tewfik" efter [[Muhammad Tawfiq Pascha|den gästfria khediven]]).</ref> Även vid den sista resan, till [[Prickly Point]] på [[Grenada]] i [[Västindien]] (29 augusti 1886),<ref>[[Leonard Darwin|L. Darwin]], A. Schuster och [[Edward Walter Maunder|E. W. Maunder]], 1889, ''[https://archive.org/details/philtrans02667145 On the total solar eclipse of August 29, 1886]'', i ''Philosophical Transactions of the Royal Society of London'' 180, sid. 291–350.</ref> fick han utmärkta bilder av koronaspektrumet.<ref>Newall (1935) [http://articles.adsabs.harvard.edu//full/1935Obs....58...18./0000019.000.html sid. 20].</ref><ref name="dys328">Dyson (1935) [http://articles.adsabs.harvard.edu//full/1935MNRAS..95R.326./0000327.000.html sid. 328].</ref>

===Professorstjänster===
Efter hemkomsten från Indien blev Schuster återigen "demonstrator" i fysik vid Owens College. En av de kurser han höll behandlade [[James Clerk Maxwell|Maxwells]] [[Maxwells lagar|teorier]] om elektricitet och magnetism{{anm|Maxwells ''A Treatise on Electricity and Magnetism'' gavs ut 1873.<ref>J.C. Maxwell, 1873, ''A Treatise on Electricity and Magnetism'', [https://archive.org/details/atreatiseonelec03maxwgoog/page/n5 volym 1], [https://archive.org/details/atreatiseonelec00maxwgoog/page/n5 volym 2], Clarendon Press, Oxford.</ref>}} och bland kursdeltagarna märks speciellt [[J.J. Thomson]].<ref name="dys328"/> Han stannade bara en termin i Manchester innan han flyttade till [[Cambridge]] där han först arbetade under Maxwell vid [[Cavendishlaboratoriet]] och sedan med [[Lord Rayleigh]] för att bestämma värdet på enheten [[ohm]]. Efter fem år i Cambridge fick han 1881 anställning som professor i [[tillämpad matematik]] vid före detta Owens College, sedan 1880 inlemmat i [[Victoria University]],{{anm|För att återigen bli självständigt som [[Victoria University of Manchester]] 1904; en process i vilken Schuster spelade en drivande roll.<ref name="dys329">Dyson (1935) sid. 329.</ref><ref name="simp418">Simpson (1935), sid. 418.</ref>}} och när Balfour Stewart avled 1888, efterträdde han denne som professor i fysik.<ref name="dys328"/>

I september 1887 gifte han sig med Emma Caroline Elizabeth Loveday (1867–1962) och tillsammans fick paret fem barn (en son och fyra döttrar).<ref>[https://www.myheritage.com/names/emma_loveday Emma (Carey) Caroline Elizabeth (Lady Schuster Bullwell) Schuster (född Loveday), 1867–1962] på Myheritage.com.</ref><ref>[https://www.geni.com/people/Emma-Schuster/6000000041566856191 Emma Caroline Elizabeth Loveday] på Geni.com.</ref><ref name="dys330">Dyson (1935) [http://articles.adsabs.harvard.edu/full/seri/MNRAS/0095//0000330.000.html sid. 330].</ref> De bodde i Victoria Park<ref name="simp412"/> några kilometer söder om Manchesters centrum fram till 1913, då Schuster köpte Yeldall Manor vid Twyford nära [[Reading]], för att ha närmare till London och [[Royal Society]].<ref name="simp419">Simpson (1935), sid. 419.</ref>

Schusters huvudarbete fram till slutet av 1890-talet rörde elektriska urladdningar i gaser och han visade att en ljusblixt försatte gasen i ett elektriskt ledande tillstånd och att ett magnetfält påverkade urladdningens riktning vilket visade att ledningen berodde på jonisering av gasmolekylerna.{{anm|[[Joniserande strålning]] var vid denna tid ett okänt begrepp.}} Han var härvid mycket nära att bestämma kvoten mellan elektronens laddning och massa vilket var ett grundläggande bidrag till J.J. Thomsons upptäckt av elektronen 1897.<ref>Dyson (1935) sid. 328–329.</ref><ref name="simp412">Simpson (1935), sid. 412.</ref>

===Röntgenfotografering och böcker===
{{Dubbel bild|right|A snake in the process of swallowing a small mammal, probabl Wellcome V0029552.jpg|122|Hand with ring by Arthur Schuster.jpg|120|Röntgenfotografi av Schuster föreställande en orm som sväljer en mus.|Röntgenfotografi av Schuster föreställande en hand (med ring).}}
[[Wilhelm Röntgen]] skickade sin ''Eine neue Art von Strahlen'' till Schuster i början av 1896.<ref>S.V. Chavda och A.L. Pahor, ''[https://www.cambridge.org/core/journals/journal-of-laryngology-and-otology/article/century-of-ent-radiology/63B026E01C8FA452B444404224A66C05 A century of ENT radiology]'' i ''The Journal of Laryngology & Otology'' 10:1, sid. 5–9.</ref> Schuster började då själv experimentera med [[röntgenstrålning]] och lyckades åstadkomma att antal lyckade röntgenfotografier av kroppsdelar och djur, vilket också ledde till att han överhopades med förfrågningar om hjälp från Manchesters läkarkår.<ref name="simps413">Simpson (1935), sid. 413.</ref>

Med upptäckterna av elektronen och röntgenstrålningen var plötsligt Schusters forskningsområde förklarat och hans bidrag på området glömdes snabbt bort.<ref name="simp412"/> Därtill dog hans assistent, Arthur T. Stanton, 1898, varför Schuster själv upphörde med praktiska experiment och uteslutande ägnade sig åt teoretiska och matematiska undersökningar. En hel del forskning bedrevs dock fortfarande i hans laboratorium av hans studenter (William Gannon, [[Charles Herbert Lees]], Gustave Adolphe Hemsalech och [[Joseph Ernest Petavel]]).<ref name="simps413"/>

Tillsammans med Lees gav han 1901 ut ''Advanced exercises in practical physics'' 1901.<ref>A. Schuster och C.H. Lees, 1901, ''[https://archive.org/details/advancedexercise00schuuoft/page/n8 Advanced exercises in practical physics]'', Cambridge University Press.</ref>

Schusters långvariga intresse för spektroskopi ledde in honom på optiken inom vilken han gav föreläsningar. Detta ledde till publikationen av hans lärobok ''An introduction to the theory of optics'' 1904<ref>A. Schuster, 1904, ''[https://archive.org/details/introductiontoth00schurich/page/n4 An introduction to the theory of optics]'', Edward Arnold, London</ref> (andra upplaga 1909<ref>A. Schuster, 1909, ''[https://archive.org/details/theoryoptics00schurich/page/n4 An introduction to the theory of optics]'', Edward Arnold, London</ref>, tredje reviderad upplaga, med John William Nicholson, 1924<ref>A. Schuster och J.W. Nicholson, 1924, ''[https://archive.org/details/SchusterIntroductionToTheTheoryOfOptics An introduction to the theory of optics]'', Edward Arnold, London</ref>).

1908 fick Schuster en förfrågan om att hålla en serie föreläsningar vid [[Calcuttauniversitetet|universitetet i Calcutta]], vilket han accepterade. Föreläsningarna hölls i mars och resulterade sedermera, förutom i ett hedersdoktorat, i en bok om fysikens utveckling under de senaste 33 åren: ''The progress of physics, during 33 years (1875–1908)''<ref>A. Schuster, 1911,
''[https://archive.org/details/progressofphysic00schuuoft/page/n9 The progress of physics, during 33 years (1875–1908)]'', University Press, Cambridge.</ref><ref name="simp412"/>

1932 skrev han en form av memoarer, ''Biographical Fragments'', som dels omfattar hans liv till och med den första indienresan 1875, dels åtta "episoder" och dels tolv biografiavsnitt över sjutton personer han mött.<ref>Se A. Schuster (1932) ovan.</ref>

===Periodogram===
[[Fil:Periodogram for Proxima Centauri b.jpg|miniatyr|Periodogram som visar att [[Proxima Centauri b]] har en omloppsperiod på 11,2 dygn.]]
De flesta läroböcker i optik framförde uppfattningen att vitt ljus bestod av separata ljusstrålar av olika våglängd vilket Schuster ansåg vara helt felaktigt. I stället ansåg han att det vita ljuset bestod av en oregelbunden våg som ett gitter eller prisma delade upp i ett spektrum enligt de [[fourierserie]]r som beskrev den oregelbundna impulsen,<ref name="simp415">Simpson (1935) sid. 415.</ref><ref>A. Schuster och J.W. Nicholson, 1924, ''An introduction to the theory of optics'', [https://archive.org/details/SchusterIntroductionToTheTheoryOfOptics/page/n355 sid. 331ff.].</ref> ungefär som en ton kan plockas ur en oregelbunden ljudvåg – eller med hans egna ord: "Gittrets effekt kan därför sägas vara exakt analog med en fourieranalys, vilken genom beräkning plockar ut den enskilda frekvensen ur en oregelbunden störning".<ref>A. Schuster, 1904, ''An introduction to the theory of optics'', första upplagan [https://archive.org/details/introductiontoth00schurich/page/322 sid. 323]: "The effect of the railing may therefore be said to be exactly analogous to that of Fourier's analysis, which by calculation picks out the simple period contained in an irregular disturbance."</ref> Detta betraktelsesätt förde han sedan över till andra fenomen som menades vara periodiska, så, genom att göra en fourieranalys, kan man enligt Schuster dela upp fenomenet som en summa av periodiska funktioner och om någon av dessa funktioner har en avgjort högre amplitud än de övriga föreligger en periodicitet, annars inte. Han publicerade sin metod i artikeln ''On the investigation of hidden periodicities with application to a supposed 26 day period of meteorological phenomena'' 1898,<ref>A. Schuster, 1898, ''[https://zenodo.org/record/2105047#.Xb1cf09218E On the investigation of hidden periodicities with application to a supposed 26 day period of meteorological phenomena]'' i ''Terrestrial Magnetism'' 3:1, sid. 13–41. Termen "periodogram" introduceras på sidan 24. Han nämnde dock metoden redan i juni 1897 i artikeln ''[https://archive.org/details/philtrans00080122 On Lunar and Solar Periodicities of Earthquakes]'' (i ''Proceedings of the Royal Society of London (1854–1905)'', vol. 91, sid. 455–465) och avslutar då med "En fullständig behandling av ämnet kommer inom kort i ''Terrestrial Magnetism''".</ref> och kallade det man erhöll för ett "periodogram".<ref>[https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/periodogram Periodogram] i [[Nationalencyklopedin]].</ref><ref>Bengt Carlsson, Erik Gudmundson och Marcus Björk, 2015, ''[https://it.uu.se/katalog/marbj996/Transformmetoder/p2ht15/SAteori.pdf Spektralanalys – konsten att hitta frekvensinnehållet i en signal]'', Systems and Control, Dept. of Information Technology, Uppsala University.</ref> Denna metod använde han bland annat till att visa att solfläckarna uppträder i en [[solfläckscykeln|drygt 11-årig cykel]] (1906),<ref>A. Schuster, 1906, ''[https://archive.org/details/philtrans05011059 On the Periodicities of Sunspots]'' i ''Philosophical Transactions of the Royal Society of London. Series A, Containing Papers of a Math. or Phys. Character (1896–1934)'', vol. 206, sid. 69–100.</ref> men han fick också perioder på 8,36 respektive 4,80 år och han tolkade alla tre som "övertoner" (med tre, fyra respektive sju gånger högre frekvens) till perioden 33,375 år.<ref>Se [https://archive.org/details/philtrans05011059/page/n25 op. cit. sidan 94].</ref> Periodogram har senare använts i många olika sammanhang<ref name="simps416">Simpson (1935), sid. 416.</ref>, som inom olika typer av [[signalbehandling]].<ref>Paul A. Lynn, Wolfgang Fuerst, 1998, ''Introductory Digital Signal Processing with Computer Applications'', [https://books.google.se/books?id=IZlxDwAAQBAJ&pg=PA308 sid. 308]. {{ISBN|9780471976318}}.</ref><ref>Antonio G. Camacho, Jesús I. Díaz och José Fernández, 2009, ''Earth Sciences and Mathematics'', volym 2, [https://books.google.se/books?id=CMD3bLjalPkC&pg=PA1622 sid. 1622]. {{ISBN|9783764399641}}.</ref>

===Jordmagnetism===
Schusters intresse för olika [[geofysik|geofysiska]] områden var stort. Efter det att hans arbete med elektriska urladdningar i gaser blivit "meningslöst" ägnade han sig i stor utsträckning år [[jordmagnetism]]en, men redan 1889 hade han skrivit en artikel om dygnsvariationen hos jordens magnetfält.<ref>A. Schuster, 1889, ''[https://royalsocietypublishing.org/doi/pdf/10.1098/rsta.1889.0015 The diurnal variation of terrestrial magnetism]'' i ''Philosophical Transactions of the Royal Society of London'', volym 180, sid. 467–512, med ett appendix av [[Horace Lamb]] på sid. 513–518.</ref> I denna drog han slutsatsen att huvuddelen av dygnsvariationen beror på orsaker utanför jordytan, att strömmar [[Elektromagnetisk induktion|induceras]] i jorden av dygnsvariationen, att jordens inre har högre ledningsförmåga än de yttre lagren, samt att horisontella tidvatteneffekter på atmosfären från solen och månen (liksom variationer i lufttrycket) åstadkommer elektriska strömmar vars magnetiska effekter påminner om dygnsvariationen.<ref>Op. cit., sid. 512.</ref> Uppfattningen att elektriska strömmar och horisontella rörelser i atmosfären är ansvariga för dygnsvariationen härstammade från hans förre lärare och föregångare på professorsstolen, Balfour Stewart,<ref name="sch1907"/> som var ordförande för British Associations kommitté för magnetism, i vilken Schuster ingick,<ref name="simp414">Simpson (1935) sid 414.</ref> och står sig i stort sett än idag.<ref>[https://spaceweather.gc.ca/svr-en.php Geomagnetic Variations] {{Wayback|url=https://spaceweather.gc.ca/svr-en.php |date=20191103100011 }} på Natural Resources Canada.</ref><ref>[https://www.gfz-potsdam.de/en/section/geomagnetism/topics/geomagnetic-variations/ Geomagnetic Variations] på GFZ German Research Centre for Geosciences.</ref> I en artikel publicerad 1908<ref name="sch1907">A. Schuster, 1908, ''[https://royalsocietypublishing.org/doi/pdf/10.1098/rspa.1907.0078 The diurnal variation of terrestrial magnetism]'', ''Proceedings of the Royal Society of London, Series A'', vol. 80, sid. 80–82.</ref> uttrycker han sin uppfattning att den elektriska ledningsförmågan i den övre atmosfären (den del vi idag kallar [[jonosfären]]) beror på jonisering åstadkommen av solen.<ref name="simp414"/>

1913 föreslog Schuster för [[Frank Edward Smith]] att man kunde mäta variationer i styrkan hos jordens magnetfält med hjälp av en [[spole]],<ref>A. Schuster, 1914, ''[https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1029/TE019i001p00019 On a new method for determining the Earth's horizontal magnetic forces]'' i ''Terrestrial Magnetism and Atmospheric Electricity'' 19:1, sid. 19–22. </ref><ref>F.E. Smith, 1913, ''[https://iopscience.iop.org/article/10.1088/1478-7814/26/1/330 A Magnetograph for Measuring Variations in the Horizontal Intensity of the Earth's Magnetic Field]'' i '' Proceedings of the Physical Society of London'', vol 26.</ref> och 1920 (fördröjt på grund av [[första världskriget]]) hade Smith under ledning av Schuster konstruerat denna apparat.<ref>F.E. Smith, 1923, ''[https://royalsocietypublishing.org/doi/pdf/10.1098/rsta.1923.0005 On an electromagnetic method for the measurement of the horizontal intensity of the earth's magnetic field]'' i ''Philosophical Transactions of the Royal Society of London, Series A'', volym 223, sid. 175–200.</ref> Schuster-Smith-magnetometern kom sedan att användas som standardinstrument för geomagnetiska undersökningar.<ref name="simp415"/>

===Internationellt arbete===
[[Fil:Sir Arthur Schuster's study, c. 1900 Wellcome L0012892.jpg|miniatyr|Schusters arbetsrum.]]
Schuster var representant för Royal Society vid de båda första generalförsamlingarna i International Association of Academies, 1901 respektive 1904, och i oktober 1905 utsågs han som representant för Royal Society i IAA:s råd. Han var också en av grundarna av International Union for Solar Research (tillsammans med [[Svante Arrhenius]] och [[George Hale]]) 1904–1905.<ref name="dys329"/> Delvis för att kunna ägna sig åt detta internationella arbete avsade han sig tjänsten som professor 1907<ref name="simp419"/>, efter att ha försäkrat sig om att efterträdas av [[Ernest Rutherford]]. Under första världskriget rasade dessa organisationer samman<ref name="sim420"/> – Tyskland och Österrike hade varit betydelsefulla medlemmar och dessutom blev det [[ryska revolutionen|revolution i Ryssland]].<ref name="adams8">Walter S. Adams, 1949, ''The History of the International Astronomical Union'' i ''Publications of the Astronomical Society of the Pacific'' 61:358, sid. 5–12., särskilt [http://adsabs.harvard.edu/full/1949PASP...61....5A sidan 8].</ref> Schusters lojalitet ifrågasattes också i och med att han var född tysk. Det delades till och med ut pamfletter mot honom under [[British Association]]s årsmöte i Manchester 1915 vid vilket han valdes till ordförande,<ref name="ba15">''Report of the British Association for the Advancement of Science – Manchester 1915'', John Murray, London, 1816, [https://archive.org/details/reportofbritisha16adva/page/n7 sid. iii.]</ref> samma dag som fick han veta att hans son skadats allvarligt när han stred på brittisk sida vid [[Slaget vid Gallipoli|Gallipoli]].<ref>James Peters, 2015, ''[https://universityhistories.com/2015/12/07/university-academics-and-the-first-world-war/ University Academics and the First World War] {{Wayback|url=https://universityhistories.com/2015/12/07/university-academics-and-the-first-world-war/ |date=20190405174521 }}'' på University Histories.</ref><ref>Lawrence Badash, 1979, ''[https://pdfslide.net/documents/british-and-american-views-of-the-german-menace-in-world-war-i.html British and American Views of the German Menace in World War I] {{Wayback|url=https://pdfslide.net/documents/british-and-american-views-of-the-german-menace-in-world-war-i.html |date=20191101154605 }}'' i ''Notes and Records of the Royal Society of London'' 34:1, sid. 91–121.</ref> Han fick dock stöd av vänner.<ref>Simpson (1935) sid. 421–422.</ref>

Efter kriget var Schuster drivande vid bildandet av International Research Council ("Internationella forskningsrådet", från 1931 International Council of Scientific Unions, därefter, från 1998, International Council for Science,<ref name="iamas">Michael C. MacCracken och Hans Volkert, 2019, ''[https://www.hist-geo-space-sci.net/10/119/2019/ IAMAS: a century of international cooperation in atmospheric sciences]'' i ''History of Geo- and Space Sciences'', 10, sid. 119–136. På sidan 5 i [http://100.iugg.org/history/IAMAS.pdf PDF-fil].</ref><ref>[https://cosparhq.cnes.fr/about/icsu The International Council for Science (ICSU)] {{Wayback|url=https://cosparhq.cnes.fr/about/icsu |date=20191101084542 }} på Committee on Space Research.</ref> och efter samgåendet med International Social Science Council 2018 är namnet [[International Science Council]]<ref>[https://council.science/about-us About us] på International Science Council.</ref>) och Schuster valdes till dess exekutivkommittés förste generalsekreterare vid den första generalförsamlingen i [[Bryssel]] 18–28 juli 1919.<ref>W.W. Campbell, 1919, ''The International Research Council and the International Astronomical Union'' i ''Publications of the Astronomical Society of the Pacific'' 31:183, [http://articles.adsabs.harvard.edu//full/1919PASP...31..249C/0000250.000.html sid. 254].</ref> Han var härigenom också med och grundade "underavdelningar" som [[International Astronomical Union]]<ref name="adams8"/>, [[International Union of Pure and Applied Chemistry]],<ref>Robert Fox, 2019, ''[https://www.degruyter.com/view/j/ci.2019.41.issue-3/ci-2019-0303/ci-2019-0303.xml The International Research Council and Its Unions: 1919–1931]'' i ''Chemistry International'' 41:3, sid. 7–8.</ref> [[International Union of Biological Sciences]],<ref>[http://www.iubs.org/about-iubs/history-of-iubs.html History of IUBS] {{Wayback|url=http://www.iubs.org/about-iubs/history-of-iubs.html |date=20191101101919 }} på International Union of Biological Sciences.</ref> [[International Association of Meteorology and Atmospheric Sciences]]<ref name="iamas"/> och [[International Union of Geodesy and Geophysics]],<ref>Hermann Drewes och József Ádám, 2019, ''[http://100.iugg.org/history/IAG.pdf The International Association of Geodesy: from an ideal sphere to an irregular body subjected to global change]'' i ''History of Geo- and Space Sciences'', 10, sid. 1–11.</ref> vilka bildades vid samma möte, medan [[International Union of Pure and Applied Physics]] bildades vid IRC:s generalförsamling 1922.<ref>[http://iupap.org/wp-content/uploads/2013/04/history.pdf IUPAP 1922–1992] {{Wayback|url=http://iupap.org/wp-content/uploads/2013/04/history.pdf |date=20191101101919 }}.</ref> Schuster satt kvar på posten som generalsekreterare i International Research Council till 1928.<ref name="dys330"/><ref name="sim420">Simpson (1935) sid.420</ref>

==Utmärkelser, medlemskap, befattningar och eponym==
[[Fil:Schuster Laboratory.jpg|miniatyr|Schuster Building.]]
''Se även avsnittet [[Arthur Schuster#Internationellt arbete|Internationellt arbete]] ovan.''

Schuster valdes in som ledamot ("[[fellow]]") i [[Royal Astronomical Society]] 1877<ref name="RAS">Dyson (1935), [http://articles.adsabs.harvard.edu/full/seri/MNRAS/0095//0000330.000.html sid. 330].</ref> och i [[Royal Society]] 1879,<ref name="RS">[https://royalsocietypublishing.org/doi/pdf/10.1098/rsbm.1935.0006 Schuster; Sir; Arthur (1851 – 1934)] på Royal Society.</ref> som utländsk ledamot av [[National Academy of Sciences]] 1913<ref>[http://www.nasonline.org/member-directory/deceased-members/20001249.html Arthur Schuster] på National Academy of Sciences.</ref> samt som hedersledamot i [[Royal Society of Edinburgh]] 1916.<ref>[https://www.rse.org.uk/cms/files/fellows/biographical_index/fells_indexp2.pdf Former Fellows of the Royal Society of Edinburgh 1783–2002] {{Wayback|url=https://www.rse.org.uk/cms/files/fellows/biographical_index/fells_indexp2.pdf |date=20170923000102 }}.</ref>

Royal Society tilldelade honom [[Bakerföreläsningen|Bakerföreläsningarna]] 1884 och 1890 (båda med titeln "The Discharge of Electicity through Gases"<ref name="plum43">The Physical Laboratories of the University of Manchester (1906) sid. 43.</ref>), [[Royal Medal]] 1893, [[Rumfordmedaljen]] 1926 samt sällskapets främsta utmärkelse, [[Copleymedaljen]] ("för sin framstående forskning inom optik och jordmagnetism"), 1931.<ref name="RS"/><ref>[https://docs.google.com/spreadsheets/d/1dsunM9ukGLgaW3HdG9cvJ_QKd7pWjGI0qi_fCb1ROD4/pubhtml?gid=1336391689&single=true Award winners:Copley Medal].</ref> Han var Royal Societys sekreterare 1912–1919, dess utlandssekreterare 1920–1924 samt dess vice ordförande 1919–1920 och 1922–1924.<ref name="RS"/>

Han var utlandssekreterare för Royal Astronomical Society 1914–1919.<ref name="RAS"/>

Han var ordförande ("president") för [[British Association for the Advancement of Science]] 1915–1916.<ref name="ba15"/>

Schuster adlades till [[riddare]] (''knight'') av [[Georg V]] på nyårsdagen 1920.<ref>Supplement to the London Gazette, 1 januari 1920, [https://www.thegazette.co.uk/London/issue/31712/supplement/3 sidan 3].</ref>

Schuster utsågs till hedersprofessor vid University of Manchester 1907<ref>[https://archiveshub.jisc.ac.uk/search/archives/e8f2f191-335b-3127-a9f2-1b7cde7a6b6d?component=9a0c6ca5-1820-389d-8fdd-5514c32c508f Letter from Edward Fiddes (Registrar) informing of appointment as Honorary Professor of University of Manchester.]</ref> och till hedersdoktor vid universiteten i [[Universitetet i Cambridge|Cambridge]] 1904,<ref>''The Physical Laboratories of the University of Manchester'' (1906), [https://archive.org/details/physicallaborat00mancgoog/page/n100 sid. 45]. Se även ''[https://www.joh.cam.ac.uk/sites/default/files/Eagle/Eagle%20Chapters/College%20Notes/College_Notes_1930s.pdf College Notes]'', St. John's College Cambridge 1931, sid. 37 (18/88).</ref>, [[Calcuttauniversitetet|Calcutta]] 1908<ref>[https://www.caluniv.ac.in/about/honoris.html Honoris causa (1876–2019)] {{Wayback|url=https://www.caluniv.ac.in/about/honoris.html |date=20201031235055 }} på University of Calcutta.</ref> [[Université de Genève|Genève]] 1909<ref>[https://archiveshub.jisc.ac.uk/search/archives/e8f2f191-335b-3127-a9f2-1b7cde7a6b6d?component=ae8ba22a-7270-335b-b2aa-a7f7c2b1aec7 Diploma of honorary Doctor of Physical Science, University of Geneva, plus covering letter].</ref> och [[Saint Andrews-universitetet|Saint Andrews]] 1911.<ref>[https://archiveshub.jisc.ac.uk/search/archives/e8f2f191-335b-3127-a9f2-1b7cde7a6b6d?component=c4da4bd9-7b07-3942-bd02-875cf34f07e4 Letter informing of appointment of honorary Doctor of Law of St Andrew's University, and certificate of invitation to anniversary celebrations (in Latin).]</ref>

En 100 kilometer bred krater på månens baksida uppkallades efter Schuster 1970.<ref>[https://planetarynames.wr.usgs.gov/Feature/5387 Schuster] på [[IAU]] Gazetteer of Planetary Nomenclature.</ref>

Schuster Building (färdig 1964<ref>George Lafferty, 2000, [http://www.hep.man.ac.uk/babarph/schuster.html Schuster Laboratory] på en äldre sida för [http://www.hep.man.ac.uk/babarph/ The Department of Physics and Astronomy] {{Wayback|url=http://www.hep.man.ac.uk/babarph/ |date=20191025140606 }}.</ref>) som, tillsammans med [[Alan Turing]] Building, inhyser institutionen för fysik och astronomi vid University of Manchester har uppkallats efter honom.<ref>[https://www.physics.manchester.ac.uk/about/maps-and-travel/ Maps and Travel] på Department of Physics and Astronomy, University of Manchester.</ref>

==Referenser==
=== Allmänna källor ===
*A. Schuster, 1932, ''[[iarchive:in.ernet.dli.2015.80550/page/n7|Biographical Fragments]]'', Macmillan & Co, London.
*[[George Clarke Simpson]], 1935, ''[https://royalsocietypublishing.org/doi/pdf/10.1098/rsbm.1935.0006 Sir Arthur Schuster, 1851-1934]'' i ''Obituary Notices of Fellows of the Royal Society'', 1:4, sid 408–423.
*[[Hugh Newall]], 1935, ''[http://articles.adsabs.harvard.edu//full/1935Obs....58...18./0000018.000.html Obituary: Sir Arthur Schuster, FRS]'' i ''The Observatory'', vol. 58, sid. 18–22.
*[https://archiveshub.jisc.ac.uk/search/archives/e8f2f191-335b-3127-a9f2-1b7cde7a6b6d Papers of Sir Arthur Schuster] på Jisc (Joint Information Systems Committee) Archives Hub.
*[[Frank Watson Dyson]], 1935, ''[http://articles.adsabs.harvard.edu//full/1935MNRAS..95R.326./0000327.000.html Sir Arthur Schuster, F.R.S.]'' i ''Monthly Notices of the Royal Astronomical Society'', februari 1935, vol. 95, sid. 326–330.
*''[[iarchive:physicallaborat00mancgoog/page/n96|Professor Arthur Schuster - Biographical and Bibliographical Notes]]'' i ''The Physical Laboratories of the University of Manchester; a record of 25 years' work prepared in commemoration of the 25th anniversary of the election of Dr. Arthur Schuster, F. R. S., to a professorship in the Owens College, by his old students and assistants'', University Press, Manchester, 1906, sid 41–59.
===Anmärkningar===
{{anmärkningslista}}
=== Noter ===
<references/>

== Externa länkar ==
*{{Commonscat|Arthur Schuster}}

{{STANDARDSORTERING:Schuster, Arthur}}
{{auktoritetsdata}}
[[Kategori:Brittiska fysiker]]
[[Kategori:Fysiker under 1800-talet]]
[[Kategori:Fysiker under 1900-talet]]
[[Kategori:Ledamöter av Royal Society]]
[[Kategori:Ledamöter av National Academy of Sciences]]
[[Kategori:Ledamöter av Royal Society of Edinburgh]]
[[Kategori:Mottagare av Copleymedaljen]]
[[Kategori:Mottagare av Royal Medal]]
[[Kategori:Personer från Frankfurt am Main]]
[[Kategori:Födda 1851]]
[[Kategori:Avlidna 1934]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Alumner från St. John's College, Cambridge]]
[[Kategori:Alumner från Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg]]
[[Kategori:Alumner från University of Manchester]]

{{bra}}

title: Befattning

Befattning: Styrelsesekreterare (1885–1888) · Langworthy Professor (1887–1907) · Ordförande (1892–1894)

Arbetsgivare: University of Manchester

Maka: Emma Caroline Elizabeth Loveday

Barn: Norah Schuster (f. 1892)

Föräldrar: Francis Joseph Schuster · Marie Pfeiffer

title: Utmärkelser

Utmärkelser: Bakerföreläsningen (1890) · Royal Medal (1893) · Hedersdoktor vid Universitetet i Genève (1909) · Hedersdoktor vid Saint Andrews-universitetet (1911) · Hedersdoktor vid Oxfords universitet (1917) · Rumfordmedaljen (1926) · Copleymedaljen (1931) · Fellow of the Royal Society · Medlem av Royal Society of Edinburgh · Hedersdoktor vid Calcuttas universitet · Knight Bachelor

title: Namnteckning

Namnteckning: Redigera Wikidata


text:
# Shrek den tredje
Shrek den tredje är en amerikansk animerad film som kom ut våren 2007. Den är en uppföljare till Shrek och Shrek 2.

## Handling
Historien börjar när Kung Harold som är Fionas pappa dör. Eftersom Shrek inte vill ärva tronen ger sig han, Åsnan och Mästerkatten i stövlar ut på en resa att hitta Arthur (Fionas kusin), som är nästa person i tronföljden. Drömprinsen, Fegudmoderns son, ser det som en möjlighet att hämna sin mors död och ta över kungariket.

## Om filmen
Prinsessan Fionas röst spelas av Cameron Diaz. Även Justin Timberlake har lånat ut sin röst till en av karaktärerna, nämligen kusinen Artie.

wikiname: svwiki

title: Shrek den tredje

in_language: sv

wikitext:
{{fler källor|månad=2022-04}}
{{Faktamall film WD
|bara huvudroller=ja}}
'''Shrek den tredje''' är en [[USA|amerikansk]] animerad film som kom ut våren [[Filmåret 2007|2007]]. Den är en [[uppföljare]] till [[Shrek]] och [[Shrek 2]].

== Handling ==
Historien börjar när Kung Harold som är Fionas pappa dör. Eftersom Shrek inte vill ärva tronen ger sig han, Åsnan och Mästerkatten i stövlar ut på en resa att hitta Arthur (Fionas kusin), som är nästa person i tronföljden. Drömprinsen, Fegudmoderns son, ser det som en möjlighet att hämna sin mors död och ta över kungariket.

== Om filmen ==
Prinsessan Fionas röst spelas av [[Cameron Diaz]]. Även [[Justin Timberlake]] har lånat ut sin röst till en av karaktärerna, nämligen kusinen Artie.

== Källor ==
<references/>

== Se även ==
* [[Shrek – Nu och för alltid]]

{{Shrek|state=expanded}}{{Dreamworks Animation}}
[[Kategori:Amerikanska animerade filmer]]
[[Kategori:Amerikanska filmer 2007]]
[[Kategori:Engelskspråkiga filmer]]
[[Kategori:3D-filmer]]
[[Kategori:Amerikanska uppföljarfilmer]]
[[Kategori:Animerade filmer 2007]]
[[Kategori:Shrek]]
[[Kategori:Troll på film]]
[[Kategori:Långfilmer från DreamWorks Animation]]

title: Teknisk information

Produktionsbolag: DreamWorks · Dreamworks Animation · Pacific Data Images

Distribution: UIP-Dunafilm · Paramount Pictures

Premiär: Utgivningsdatum 6 maj 2007 21 juni 2007 ( Tyskland ) 13 juni 2007 ( Frankrike ) 18 maj 2007 ( USA , Kanada )

Speltid: 89 minuter

Land: USA

Språk: engelska

Föregångare: Shrek 2

Uppföljare: Shrek - Nu och för alltid · Shrek 5

title: Mer information

Mer information: IMDb SFDb Elonet · Redigera Wikidata

title: Utgivningsdatum

21 juni 2007: (Tyskland)

13 juni 2007: (Frankrike)

18 maj 2007: (USA, Kanada)


text:
# Klara Arnberg
Klara Arnberg, född 1979, är en svensk docent och universitetslektor i ekonomisk historia.

## Biografi
Klara Arnberg disputerade vid Umeå universitet år 2010 på en avhandling om den pornografiska pressens kommersiella genombrott och regleringen av pornografi i Sverige under perioden 1950–1980. Hon har därefter publicerat samt varit medförfattare till ett stort antal vetenskapliga artiklar, böcker, antologier och antologikapitel om pornografihistoria, konsumtionshistoria, sexualitetshistoria och genushistoria.
Arnberg har förekommit flitigt i media, inte minst i samband med släppet av Såra tukt och sedlighet: Hundra år av pornografi i Sverige (författad med Elisabet Björklund, Tommy Gustafsson och Mariah Larsson). Boken utkom 2021, 50 år efter att lagen om sårande av tukt och sedlighet upphävdes varpå pornografin legaliserades.

title: Klara Arnberg

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}
'''Klara Arnberg''', född [[1979]], är en svensk [[docent]] och [[Lektor (Sverige)|universitetslektor]] i [[ekonomisk historia]].<ref name=":0">{{Webbref|titel=Klara Arnberg - Stockholms universitet|url=https://www.su.se/profiles/klar8525-1.189761|verk=www.su.se|hämtdatum=2022-02-08|språk=sv}}</ref>

== Biografi ==
Klara Arnberg [[Disputation|disputerade]] vid [[Umeå universitet]] år [[Vetenskapsåret 2010|2010]] på en [[Doktorsavhandling|avhandling]]<ref>{{bokref
|efternamn=Arnberg
|förnamn=Klara
|titel=Motsättningarnas marknad: den pornografiska pressens kommersiella genombrott och regleringen av pornografi i Sverige 1950-1980
|url=http://urn.kb.se/resolve?urn=urn:nbn:se:umu:diva-35990
|serie=Umeå studies in economic history, 0347-254X ; 42
|år=2010
|utgivare=Sekel bokförlag
|utgivningsort=Lund
|språk=swe
|isbn=9789185767618
|libris=11927276
}}</ref> om den [[Pornografisk tidning|pornografiska pressens]] kommersiella genombrott och regleringen av [[pornografi i Sverige]] under perioden [[Politikåret 1950|1950]]–[[Politikåret 1980|1980]]. Hon har därefter publicerat samt varit medförfattare till ett stort antal vetenskapliga artiklar, böcker, [[Antologi|antologier]] och antologikapitel om pornografihistoria, konsumtionshistoria, [[Sexualitetens historia|sexualitetshistoria]] och [[genushistoria]].<ref name=":0" />

Arnberg har förekommit flitigt i media, inte minst i samband med släppet av ''Såra tukt och sedlighet: Hundra år av pornografi i Sverige'' (författad med [[Elisabet Björklund (forskare)|Elisabet Björklund]], [[Tommy Gustafsson (forskare)|Tommy Gustafsson]] och [[Mariah Larsson]]). Boken utkom [[Litteraturåret 2021|2021]], 50 år efter att lagen om sårande av tukt och [[sedlighet]] upphävdes varpå pornografin legaliserades.<ref>{{Webbref|url=https://sverigesradio.se/avsnitt/100-ar-av-porr-i-sverige-klara-arnberg|titel=100 år av porr i Sverige, Morgonpasset i P3 med Klara Arnberg|hämtdatum=2022-02-08|utgivare=Sveriges radio|datum=2021-10-18}}</ref><ref>{{Webbref|titel=”Pornografins historia är en historia om Sverige”|url=https://www.dn.se/kultur/pornografins-historia-ar-en-historia-om-sverige/|verk=DN.SE|datum=2021-10-08|hämtdatum=2022-02-08|språk=sv}}</ref><ref>{{Webbref|titel=Porren - stridsämne genom historien|url=https://www.ottar.se/porren-stridsamne-genom-historien/|verk=Ottar|datum=2021-09-22|hämtdatum=2022-02-08|språk=sv}}</ref><ref>{{Webbref|titel=KULTURKRIGET: ”Det finns väldigt lite humor kvar i porren”|url=https://www.expressen.se/kultur/det-finns-valdigt-lite-humor-kvar-i-porren/|verk=www.expressen.se|hämtdatum=2022-02-08|språk=sv|datum=2021-11-05|författare=[[Jens Liljestrand]]}}</ref>

== Bibliografi (urval) ==
=== Böcker ===
* ''Motsättningarnas marknad: den pornografiska pressens kommersiella genombrott och regleringen av pornografi i Sverige 1950–1980''. Lund/Umeå: Sekel. 2010. {{ISBN|9789185767618}}
* ''Moralpanik och lågkultur: genus- och mediehistoriska analyser 1900–2012.'' Stockholm: Atlas akademi. 2013. Med Tommy Gustafsson. {{ISBN|9789173894449}}
* ''Sexualpolitiska nyckeltexter.'' Leopard förlag. 2015. Med Pia Laskar & Fia Sundevall (red.) {{ISBN|9789173435673}}
* ''Könspolitiska nyckeltexter: från Det går an till #metoo''. Andra upplagan. Göteborg: Makadam 2019. Med Fia Sundevall & David Tjeder (red.). {{ISBN|9789170612596}}
* ''Såra tukt och sedlighet: Hundra år av pornografi i Sverige'', Natur & Kultur 2021. Med Mariah Larsson, Tommy Gustafsson & Elisabeth Björklund. {{ISBN|9789127169982}}
=== Texter ===
* ”Under the Counter, Under the Radar? The Business and Regulation of the Pornographic Press in Sweden 1950–1971", ''Enterprise & Society'', 13:2, 2012.´
* ”For Men, by Men? Women's Business Activities in the Pornographic Press Compared to the Overall Publishing Industry in Sweden 1950–1972", ''NORA - Nordic Journal of Feminist and Gender Research'', 211:1 2013.
* ”Ambivalent Spaces: The Emergence of a New Gay Male Norm Situated Between Notions of the Commercial and the Political in the Swedish Gay Press, 1969–1986”, ''Journal of Homosexuality'' 62:6, 2015. Med Bertilsdotter Rosqvist.
* "Before the Scandinavian ‘porn wave’: the business and regulations of magazines considered obscene in Sweden, 1910–1950". ''Porn Studies''. 4:1 2017.
* "Mad women: gendered divisions in the Swedish advertising industry, 1930–2012". ''Business History''. 59:2 2017. Med Jonatan Svanlund.
* "Beyond Mrs Consumer: competing femininities in Swedish advertising trade publications, 1900–1939". ''Scandinavian Economic History Review''. 66:2 2018.
* "Selling the consumer: the marketing of advertising space in Sweden, ca. 1880-1939". ''Journal of Historical Research in Marketing''. 11:2 2019.
* "The sadist housewife: Asta Lindgren and the Swedish business of pornographic literature in the late 1960s". ''Forbidden literature''. 2020.
* ”På hemmafronten intet nytt: Kommersiell kvinnlighet under svensk beredskap, 1939–1945”, ''Historisk tidskrift'' nr 3, 2021. Med Nikolas Glover & Fia Sundevall.

== Referenser ==
<references/>

==Externa länkar==
*{{libris namn|Arnberg|Klara}}

{{auktoritetsdata}}
{{Illustrationsbehov|Sverige}}
{{STANDARDSORTERING:Arnberg, Klara}}
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Födda 1979]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Svenska forskare under 2000-talet]]
[[Kategori:Svenska ekonomhistoriker]]

Sysselsättning: Docent

Arbetsgivare: Stockholms universitet

Webbplats: länk


text:
# Tomosvaryella mongolica
Tomosvaryella mongolica är en tvåvingeart som beskrevs av Kozanek 1992. Tomosvaryella mongolica ingår i släktet Tomosvaryella och familjen ögonflugor.
Artens utbredningsområde är Mongoliet. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Tomosvaryella mongolica

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Tomosvaryella mongolica''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Ögonflugor]]
| familia = Pipunculidae
| genus_sv =
| genus = [[Tomosvaryella]]
| species_sv =
| species = '''Tomosvaryella mongolica'''
| taxon = Tomosvaryella mongolica
| taxon_authority = Kozanek, 1992
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Tomosvaryella mongolica'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av Kozanek 1992. ''Tomosvaryella mongolica'' ingår i [[släkte]]t ''[[Tomosvaryella]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[ögonflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Mongoliet]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/tomosvaryella+mongolica/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om ögonflugor}}

[[Kategori:Ögonflugor]]
[[Kategori:Tomosvaryella|mongolica]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Ögonflugor · Pipunculidae

Släkte: Tomosvaryella

Art: Tomosvaryella mongolica

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Kozanek, 1992


text:
# Ledstiernan
Ledstiernan är ett riskkapitalbolag med historiskt investeringsfokus inom IT och kommunikationsteknologi som nu breddas till investeringar även inom tillväxtföretag utanför sektorn.Ledstiernan äger bland annat till stor del Katshing
Bolaget grundades 1994 av bland andra Dan Walker. Till bolaget har även Jan Carlzon, Olof Stenhammar och Johan Wachtmeister varit knutna.

title: Ledstiernan

wikitext:
'''Ledstiernan''' är ett [[riskkapitalbolag]] med historiskt investeringsfokus inom IT och kommunikationsteknologi som nu breddas till investeringar även inom tillväxtföretag utanför sektorn.Ledstiernan äger bland annat till stor del [[Katshing]]

Bolaget grundades 1994 av bland andra [[Dan Walker]]. Till bolaget har även [[Jan Carlzon]], [[Olof Stenhammar]] och [[Johan Wachtmeister]] varit knutna.<ref>{{webbref |url=http://www.affarsvarlden.se/hem/nyheter/article254020.ece |titel=Partner hoppar av Ledstiernan |arkivurl=https://archive.is/20120525133802/http://www.affarsvarlden.se/hem/nyheter/article254020.ece |arkivdatum=25 maj 2012 |datum=13 februari 2002 |utgivare=affarsvarlden.se |hämtdatum=11 november 2008 }}</ref><ref>[http://www.ledstiernan.se/ Ledstiernan.se] {{Wayback|url=http://www.ledstiernan.se/ |date=20081105204349 }}</ref>

== Källor ==
<references/>

[[Kategori:Svenska investmentbolag]]
[[Kategori:Företag tidigare listade på Stockholmsbörsens O-lista (övriga)]]
[[Kategori:Företag bildade 1994]]


text:
# Agromyza quadriseta
Agromyza quadriseta är en tvåvingeart som beskrevs av Zlobin 2001. Agromyza quadriseta ingår i släktet Agromyza och familjen minerarflugor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Agromyza quadriseta

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Agromyza quadriseta''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Minerarflugor]]
| familia = Agromyzidae
| genus_sv =
| genus = [[Agromyza]]
| species_sv =
| species = '''Agromyza quadriseta'''
| taxon = Agromyza quadriseta
| taxon_authority = Zlobin, 2001
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Agromyza quadriseta'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av Zlobin 2001. ''Agromyza quadriseta'' ingår i [[släkte]]t ''[[Agromyza]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[minerarflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/agromyza+quadriseta/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Minerarflugor]]
[[Kategori:Agromyza|quadriseta]]

title: Systematik

Familj: Minerarflugor · Agromyzidae

Släkte: Agromyza

Art: Agromyza quadriseta

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Zlobin, 2001


text:
# Sarcophaga pubicornis
Sarcophaga pubicornis är en tvåvingeart som först beskrevs av Daniel William Coquillett 1902.  Sarcophaga pubicornis ingår i släktet Sarcophaga och familjen köttflugor.
Artens utbredningsområde är Idaho. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Sarcophaga pubicornis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Sarcophaga pubicornis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Köttflugor]]
| familia = Sarcophagidae
| genus_sv =
| genus = [[Sarcophaga]]
| species_sv =
| species = '''Sarcophaga pubicornis'''
| taxon = Sarcophaga pubicornis
| taxon_authority = ([[Daniel William Coquillett|Coquillett]], 1902)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Sarcophaga pubicornis'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som först beskrevs av [[Daniel William Coquillett]] 1902.  ''Sarcophaga pubicornis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Sarcophaga]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[köttflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Idaho]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/sarcophaga+pubicornis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om köttflugor}}

[[Kategori:Köttflugor]]
[[Kategori:Sarcophaga|pubicornis]]

title: Systematik

Familj: Köttflugor · Sarcophagidae

Släkte: Sarcophaga

Art: Sarcophaga pubicornis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: (Coquillett, 1902)


text:
# Amastus fallax
Amastus fallax är en fjärilsart som beskrevs av De Toulgoët 1981. Amastus fallax ingår i släktet Amastus och familjen björnspinnare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Amastus fallax

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Amastus fallax''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Björnspinnare]]
| familia = Arctiidae
| genus_sv =
| genus = [[Amastus]]
| species_sv =
| species = '''Amastus fallax'''
| taxon = Amastus fallax
| taxon_authority = de Toulgoët 1981
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Amastus fallax'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av De Toulgoët 1981. ''Amastus fallax'' ingår i [[släkte]]t ''[[Amastus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[björnspinnare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/amastus+fallax/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Björnspinnare]]
[[Kategori:Amastus|fallax]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Björnspinnare · Arctiidae

Släkte: Amastus

Art: Amastus fallax

title: Vetenskapligt namn

Auktor: de Toulgoët 1981


text:
# Ammothella elegantula
Ammothella elegantula är en havsspindelart som beskrevs av Stock, J.H. 1968. Ammothella elegantula ingår i släktet Ammothella och familjen Ammotheidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Ammothella elegantula

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|havsspindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Ammothella elegantula''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Havsspindlar]]
| classis = Pycnogonida
| ordo_sv =
| ordo = ''[[incertae sedis]]''
| familia_sv =
| familia = [[Ammotheidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Ammothella]]
| species_sv =
| species = '''Ammothella elegantula'''
| taxon = Ammothella elegantula
| taxon_authority = Stock, J.H., 1968
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Ammothella elegantula'''''<ref name = "COL"/> är en [[havsspindlar|havsspindel]]art som beskrevs av Stock, J.H. 1968. ''Ammothella elegantula'' ingår i [[släkte]]t ''[[Ammothella]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Ammotheidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/ammothella+elegantula/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''URMO: UNESCO-IOC Register of Marine Organisms''. Land J. van der (ed), 2008-11-18</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om havsspindlar}}

[[Kategori:Havsspindlar]]
[[Kategori:Ammothella|elegantula]]

title: Systematik

Klass: Havsspindlar · Pycnogonida

Ordning: incertae sedis

Familj: Ammotheidae

Släkte: Ammothella

Art: Ammothella elegantula

title: Vetenskapligt namn


text:
# Megaselia privata
Megaselia privata är en tvåvingeart som beskrevs av Borgmeier 1967. Megaselia privata ingår i släktet Megaselia och familjen puckelflugor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Megaselia privata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Megaselia privata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Puckelflugor]]
| familia = Phoridae
| genus_sv =
| genus = [[Megaselia]]
| species_sv =
| species = '''Megaselia privata'''
| taxon = Megaselia privata
| taxon_authority = Borgmeier, 1967
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Megaselia privata'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av Borgmeier 1967. ''Megaselia privata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Megaselia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[puckelflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/megaselia+privata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Megaselia privata|''Megaselia privata''}}

{{Robotskapad stub om puckelflugor}}

[[Kategori:Puckelflugor]]
[[Kategori:Megaselia|privata]]

title: Systematik

Familj: Puckelflugor · Phoridae

Släkte: Megaselia

Art: Megaselia privata

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Borgmeier, 1967


text:
# Trichocera ursamajor
Trichocera ursamajor är en tvåvingeart som beskrevs av Alexander 1959. Trichocera ursamajor ingår i släktet Trichocera och familjen vintermyggor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Trichocera ursamajor

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Trichocera ursamajor''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Vintermyggor]]
| familia = Trichoceridae
| genus_sv =
| genus = [[Trichocera]]
| species_sv =
| species = '''Trichocera ursamajor'''
| taxon = Trichocera ursamajor
| taxon_authority = [[Alexander (auktor)|Alexander]], 1959
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Trichocera ursamajor'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av [[Alexander (auktor)|Alexander]] 1959. ''Trichocera ursamajor'' ingår i [[släkte]]t ''[[Trichocera]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[vintermyggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/trichocera+ursamajor/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om vintermyggor}}

[[Kategori:Vintermyggor]]
[[Kategori:Trichocera|ursamajor]]

title: Systematik

Familj: Vintermyggor · Trichoceridae

Släkte: Trichocera

Art: Trichocera ursamajor

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Alexander, 1959


text:
# Agroeca kamurai
Agroeca kamurai är en spindelart som beskrevs av Hayashi 1992. Agroeca kamurai ingår i släktet Agroeca och familjen månspindlar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Agroeca kamurai

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Agroeca kamurai''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Månspindlar]]
| familia = Liocranidae
| genus_sv =
| genus = [[Agroeca]]
| species_sv =
| species = '''Agroeca kamurai'''
| taxon = Agroeca kamurai
| taxon_authority = [[Hayashi (auktor)|Hayashi]], 1992
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Agroeca kamurai'''''<ref name = "col279035"/> är en [[spindlar|spindel]]art som beskrevs av [[Hayashi (auktor)|Hayashi]] 1992. ''Agroeca kamurai'' ingår i [[släkte]]t ''[[Agroeca]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[månspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/agroeca+kamurai/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col279035">Hayashi, T. (1992) Three species of the genus ''Agroeca'' (Araneae: Clubionidae) from Japan, including a new species., ''Acta arachn. Tokyo'' '''41:''' 133-137.</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Agroeca kamurai|''Agroeca kamurai''}}

[[Kategori:Månspindlar]]
[[Kategori:Agroeca|kamurai]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Månspindlar · Liocranidae

Släkte: Agroeca

Art: Agroeca kamurai

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Hayashi, 1992


text:
# Heliconius veraepacis
Heliconius veraepacis är en fjärilsart som beskrevs av Bates 1864. Heliconius veraepacis ingår i släktet Heliconius och familjen praktfjärilar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Heliconius veraepacis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Heliconius veraepacis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Praktfjärilar]]
| familia = Nymphalidae
| genus_sv =
| genus = [[Heliconius]]
| species_sv =
| species = '''Heliconius veraepacis'''
| taxon = Heliconius veraepacis
| taxon_authority = [[Bates (auktor)|Bates]] 1864
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Papilionoidea
| superfamilia_sv = [[Äkta dagfjärilar]]
| synonyms =
}}

'''''Heliconius veraepacis'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Bates (auktor)|Bates]] 1864. ''Heliconius veraepacis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Heliconius]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[praktfjärilar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/heliconius+veraepacis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om praktfjärilar}}

[[Kategori:Praktfjärilar]]
[[Kategori:Heliconius|veraepacis]]

title: Systematik

Överfamilj: Äkta dagfjärilar · Papilionoidea

Familj: Praktfjärilar · Nymphalidae

Släkte: Heliconius

Art: Heliconius veraepacis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Bates 1864


text:
# Villeneuve-lès-Lavaur
Villeneuve-lès-Lavaur är en kommun i departementet Tarn i regionen Occitanien i södra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Lavaur som tillhör arrondissementet Castres. År 2022 hade Villeneuve-lès-Lavaur 138 invånare.

## Befolkningsutveckling
Antalet invånare i kommunen Villeneuve-lès-Lavaur
| Referens: INSEE |

title: Villeneuve-lès-Lavaur

wikitext:
{{Kommunfakta Frankrike
|namn                        = Villeneuve-lès-Lavaur
|bild                        = St Saturnin church in Villeneuve-les-Lavaur 06.jpg
|bildtext                    = Kyrkan
|flagga                      =
|vapen                       = Blason ville fr Villeneuve-lès-Lavaur (Tarn).svg
|lat_g = 43 |lat_m = 37 |lat_s = | lat_NS = N
|long_g = 1 |long_m = 47 |long_s=  | long_EW = E
|region                      = [[Occitanien (region)|Occitanien]]
|departement                 = [[Fil:Blason département fr Tarn.svg|15px]] [[Tarn]]
|arrondissement              = [[Castres (arrondissement)|Castres]]
|kanton                      = [[Lavaur (kanton)|Lavaur]]
|kommunalförbund             =
|höjd_medel                  =
|höjd_max                    =
|höjd_min                    =
|areal                       = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Area}}
|areal_not                   =
|folkmängd                   = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}
|folkmängd_datum             = {{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkningdatum}}
|folkmängd_not               =
|befolkningstäthet           = auto
|borgmästare                 =
|mandat                      =
|postnummer                  = 81500
|insee                       = 81318
|positionskarta              = Frankrike
|positionskartnamn           = {{Kartposition Frankrike|bild1}}
|karttext                    = Kommunens läge i regionen [[Occitanien (region)|Occitanien]] i Frankrike
|karta                       =
|webbplats                   =
|fotnot                      =
|}}
{{Franska kommunkartor|81318}}

'''Villeneuve-lès-Lavaur''' är en [[Frankrikes kommuner|kommun]] i [[Frankrikes departement|departementet]] [[Tarn]] i regionen [[Occitanien (region)|Occitanien]] i södra [[Frankrike]]. Kommunen ligger i kantonen [[Lavaur (kanton)|Lavaur]] som tillhör [[arrondissement]]et [[Castres (arrondissement)|Castres]]. År {{Stat/Frankrike/Kommuner/BefolkningårWD}} hade Villeneuve-lès-Lavaur {{formatnum:{{Stat/Frankrike/Kommuner/WD|Befolkning}}}} invånare.

== Befolkningsutveckling ==
'''''Antalet invånare i kommunen Villeneuve-lès-Lavaur'''''
{{Befolkningsutveckling i Frankrikes kommuner|81318}}

== Se även ==
* [[Lista över kommuner i departementet Tarn]]

== Källor ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Villeneuve-lès-Lavaur}}

{{STANDARDSORTERING:Villeneuve-les-Lavaur}}
[[Kategori:Kommuner i Tarn]]

Land: Frankrike

Region: Occitanien

Departement: Tarn

Arrondissement: Castres

Kanton: Lavaur

Befolkningstäthet: 22 invånare/km²

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)


text:
# Mandráki (ort)
Mandráki (Mandraki) är en ort i Grekland.   Den ligger i prefekturen Nomós Serrón och regionen Mellersta Makedonien, i den norra delen av landet, 400 km norr om huvudstaden Aten. Mandráki ligger 83 meter över havet och antalet invånare är 379. Den ligger vid sjön Límni Kerkíni.
Terrängen runt Mandráki är varierad. Runt Mandráki är det ganska glesbefolkat, med 34 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Néo Petrítsi, 12,9 km öster om Mandráki. I omgivningarna runt Mandráki växer i huvudsak blandskog.

title: Mandráki (ort)

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Grekland|datum=2016-05}}
{{för|Mandráki}}
{{geobox
| 1                                 = Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = Mandráki
| native_name                       = Μανδράκιον
| other_name                        = Mandhráki
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     = Μανδράκι
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             =
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Grekland
| country_flag                      = true
| state                             = [[Mellersta Makedonien]]
| state_type                        = Region
| region                            = [[Nomós Serrón]]
| region_type                       = Prefektur
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         = 83
| lat_d                             = 41.26371
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = 23.14017
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 379
| population_date                   = 2014-08-24
| population_note                   = <ref name = "gn735333"/>
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset                        = +2
| timezone_DST                      = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
| utc_offset_DST                    = +3
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Grekland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Grekland
| map_locator                       = Grekland
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| other_name1                       = Mandrajík
| other_name2                       = Mandrákion
| other_name3                       = Mandraki
| other_name4                       = Μαντρατζίκ
| timezone_label                    = Europe/Athens
| geonames                          = 735333
}}

'''Mandráki''' ('''Mandraki''') är <!--P.PPL-->en [[ort]] i [[Grekland]].<ref name = "gn735333"/>   Den ligger i prefekturen <!--ADM2-->[[Nomós Serrón]] och regionen <!--ADM1-->[[Mellersta Makedonien]], i den norra delen av landet, {{formatnum:400}} km norr om huvudstaden [[Aten]]. Mandráki ligger {{formatnum:83}} meter över havet{{anmärkning|Framräknat ur höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} och antalet invånare är <!--pop-->{{formatnum:379}}.<ref name = "gn735333"/> Den ligger vid sjön [[Límni Kerkíni]].{{anmärkning|Framräknat ur höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}}

Terrängen runt Mandráki är varierad.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 km radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} Runt Mandráki är det ganska glesbefolkat, med {{formatnum:34}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Närmaste större samhälle är [[Néo Petrítsi]], {{formatnum:12.9}} km öster om Mandráki. I omgivningarna runt Mandráki växer i huvudsak [[blandskog]].<ref name = "nasalandcover"/>
== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn735333">[{{Geonameslänk|gnid=735333|name=mandraki}} Mandráki] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2014-08-24; databasdump nerladdad 2015-05-23</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

[[Kategori:Orter i Mellersta Makedonien]]

Land: Grekland

Region: Mellersta Makedonien

Prefektur: Nomós Serrón

Tidszon: EET (UTC+2)

- sommartid: EEST (UTC+3)


text:
# Den sista dansen
Den sista dansen släpptes den 18 april 2008 och är ett livealbum av det svenska dansbandet Vikingarna, släppt mer än tre år efter bandupplösningen 2004. Albumet innehåller inspelningar från avskedsspelningen i Arvika den 3 juli 2004.

## Låtlista
1. Kan man älska nån på avstånd
2. För dina blåa ögons skull
3. Du gav bara löften
4. Höga berg, djupa hav
5. I kväll
6. Du försvann som en vind
7. Till mitt eget Blue Hawaii
8. Hallå
9. Crazy
10. Für Uns Zwei
11. Ljus och värme (Lys og varme)
12. Good Luck Charm
13. Tre röda rosor
14. Liljor
15. Nyanser
16. Mississippi
17. My Way
18. Ett litet rosa band
19. En vissnad blomma
20. Livet går ej i repris
21. Lördagsafton
22. Leende guldbruna ögon (Beautiful, Beautiful Brown Eyes)
23. Tack och farväl

## Listplaceringar
| Lista (2008-2009) | Topplacering |
| ----------------- | ------------ |
| Danmark           | 12           |
| Norge             | 26           |
| Sverige           | 12           |

title: Den sista dansen

wikitext:
{{Album infobox
|Namn = Den sista dansen
|Typ = [[Livealbum]]
|Artist = [[Vikingarna (musikgrupp)|Vikingarna]]
|Utgivning = [[18 april]] [[Musikåret 2008|2008]]
|Inspelad =
|Regissör=
|Språk =  [[Engelska]]
[[Svenska]]
|Genre = [[Dansband]]
|Längd =
|Skivbolag =
|Producent = ?
|Recensioner =
|Förra album = [[Bästa kramgoa låtarna 2]]
 ([[Musikåret 2007|2007]])
|Detta album = ''' Den sista dansen'''
 ([[Musikåret 2008|2008]])
|Nästa album =
|Singlar =
|Misc =
}}
'''Den sista dansen''' släpptes den [[18 april]] [[Musikåret 2008|2008]] och är ett [[livealbum]] av det [[Sverige|svenska]] [[dansband]]et [[Vikingarna (musikgrupp)|Vikingarna]], släppt mer än tre år efter bandupplösningen [[Musikåret 2004|2004]]. [[Musikalbum|Albumet]] innehåller inspelningar från avskedsspelningen i [[Arvika]] den [[3 juli]] [[Musikåret 2004|2004]].

==Låtlista==
#[[Kan man älska nån på avstånd]]
#För dina blåa ögons skull
#[[Du gav bara löften]]
#[[Höga berg, djupa hav]]
#I kväll
#[[Du försvann som en vind]]
#[[Till mitt eget Blue Hawaii]]
#Hallå
#Crazy
#Für Uns Zwei
#[[Lys og varme|Ljus och värme]] (Lys og varme)
#Good Luck Charm
#Tre röda rosor
#Liljor
#[[Nyanser]]
#[[Mississippi (sång)|Mississippi]]
#My Way
#Ett litet rosa band
#En vissnad blomma
#Livet går ej i repris
#Lördagsafton
#[[Beautiful, Beautiful Brown Eyes|Leende guldbruna ögon]] (Beautiful, Beautiful Brown Eyes)
#Tack och farväl

== Listplaceringar ==
{| class="wikitable"
!align="left"|Lista (2008-2009)
!align="center"|Topplacering
|-
|align="left"|{{flaggbild2|Danmark}}
|align="center"|12 <ref>[https://danishcharts.dk/showitem.asp?interpret=Vikingarna&titel=Den+sista+dansen&cat=a Listplacering]</ref>
|-
|align="left"|{{flaggbild2|Norge}}
|align="center"|26 <ref>[http://norwegiancharts.com/showitem.asp?key=102421&cat=a Listplacering]</ref>
|-
|align="left"|{{flaggbild2|Sverige}}
|align="center"|12 <ref>[http://swedishcharts.com/showitem.asp?key=102421&cat=a Listplacering]</ref>
|}

== Referenser ==
<references />

[[Kategori:Album av Vikingarna]]
[[Kategori:Livealbum 2008]]
[[Kategori:Svenska livealbum]]
[[Kategori:Arvika]]
[[Kategori:Flerspråkiga livealbum]]

title: Livealbum av Vikingarna

Genre: Dansband

Språk: Engelska · Svenska

title: Vikingarna-kronologi

Bästa kramgoa låtarna 2 · (2007): Den sista dansen · (2008)