text:
# Scutigera sanguinea
Scutigera sanguinea är en mångfotingart som beskrevs av Frederik Vilhelm August Meinert 1886. Scutigera sanguinea ingår i släktet Scutigera och familjen spindelfotingar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Scutigera sanguinea

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|mångfoting|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Scutigera sanguinea''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Enkelfotingar]]
| classis = Chilopoda
| ordo_sv = [[Spindelfotingar]]
| ordo = Scutigeromorpha
| familia_sv = [[Spindelfotingar]]
| familia = Scutigeridae
| genus_sv =
| genus = [[Scutigera]]
| species_sv =
| species = '''Scutigera sanguinea'''
| taxon = Scutigera sanguinea
| taxon_authority = [[Frederik Vilhelm August Meinert|Meinert]] 1886
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Myriapoda
| subphylum_sv = [[Mångfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Scutigera sanguinea'''''<ref name = "col28615"/><ref name = "col29446"/> är en [[mångfotingar|mångfoting]]art som beskrevs av [[Frederik Vilhelm August Meinert]] 1886. ''Scutigera sanguinea'' ingår i [[släkte]]t ''[[Scutigera]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[spindelfotingar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/scutigera+sanguinea/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col28615">Meinert F. (1886) Myriapoda Musaei Hauniensis. III. Chilopoda, Saertryk af Videnskabelige Meddelser fra den Naturhistoriske Forening j Kjobenhavn. 1884: 100-150</ref>
<ref name = "col29446">Pereira L.A. (1998) Chilopoda. In: Morrone J.J. & Coscarón S. (eds.) Biodiversidad de Artropodos. Una perspectiva taxonómica, Ediciones Sur, La Plata. 463-474</ref>
<ref name = "source">''ChiloBase: A World Catalogue of Centipedes (Chilopoda) for the web''. Minelli A. (ed), 2006-10-10</ref>
</references>

[[Kategori:Spindelfotingar]]
[[Kategori:Scutigera|sanguinea]]

title: Systematik

Understam: Mångfotingar · Myriapoda

Klass: Enkelfotingar · Chilopoda

Ordning: Spindelfotingar · Scutigeromorpha

Familj: Spindelfotingar · Scutigeridae

Släkte: Scutigera

Art: Scutigera sanguinea

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Meinert 1886


text:
# Fredric Söderhielm
Fredric Niclas Söderhielm, född 3 augusti 1802 på Tolvfors bruk, Valbo socken, Gävleborgs län, död 31 oktober 1864 på Tolvfors bruk, var en svensk major och tecknare.
Han var son till bruksägaren Carl Gustaf Söderhielm och Anna Magdalena Murberg. Söderhielm blev fänrik vid andra livgardet 1819 och slutade sin militära karriär med majors avsked 1837. Omkring 1810 och 1820 utförde han två lavyrer av Tolvfors bruk som numera ingår i Jernkontorets samlingar.

wikiname: svwiki

title: Fredric Söderhielm

in_language: sv

wikitext:
{{Faktamall biografi WD}}'''Fredric Niclas Söderhielm''', född [[3 augusti]] [[1802]] på [[Tolvfors bruk]], [[Valbo socken]], Gävleborgs län, död [[31 oktober]] [[1864]] på Tolvfors bruk, var en svensk [[militär|major]] och [[Teckning (konst)|tecknare]].

Han var son till bruksägaren [[Carl Gustaf Söderhielm]] och Anna Magdalena Murberg. Söderhielm blev fänrik vid andra livgardet 1819 och slutade sin militära karriär med majors avsked 1837. Omkring 1810 och 1820 utförde han två lavyrer av Tolvfors bruk som numera ingår i [[Jernkontoret]]s samlingar.

==Källor==
*''[[Svenskt konstnärslexikon]]'' del V, sid 373, [[Allhems förlag]], Malmö. {{Libris post|8390293}}

{{STANDARDSORTERING:Söderhielm, Fredric}}
[[Kategori:Svenska tecknare under 1800-talet]]
[[Kategori:Födda 1802]]
[[Kategori:Avlidna 1864]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Personer från Valbo socken]]
[[Kategori:Svenska militärer under 1800-talet]]
[[Kategori:Ätten Söderhielm|Fredric]]

Född: 3 augusti 1802 · Valbo socken, Sverige

Död: 31 oktober 1864 (62 år) · Valbo socken, Sverige

Medborgare i: Sverige

Sysselsättning: Militär, tecknare

Föräldrar: Carl Gustaf Söderhielm


text:
# Iphiaulax megacerus
Iphiaulax megacerus är en stekelart som beskrevs av Szepligeti 1914. Iphiaulax megacerus ingår i släktet Iphiaulax och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Iphiaulax megacerus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Iphiaulax megacerus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Bracksteklar]]
| familia = Braconidae
| genus_sv =
| genus = [[Iphiaulax]]
| species_sv =
| species = '''Iphiaulax megacerus'''
| taxon = Iphiaulax megacerus
| taxon_authority = Szepligeti, 1914
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Ichneumonoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Iphiaulax megacerus'''''<ref name = "col313852"/> är en [[steklar|stekel]]art som beskrevs av Szepligeti 1914. ''Iphiaulax megacerus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Iphiaulax]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[bracksteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/iphiaulax+megacerus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col313852">Szepligeti, G. (1914) Afrikanische Braconiden des Konigl. Zoologischen Museums in Berlin., Mitteilungen aus dem Zoologischen Museum in Berlin. 7:153-230.</ref>
<ref name = "source">''Taxapad Ichneumonoidea''. Yu D.S.K., 2009-05-04</ref>
</references>

[[Kategori:Bracksteklar]]
[[Kategori:Iphiaulax|megacerus]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Ichneumonoidea

Familj: Bracksteklar · Braconidae

Släkte: Iphiaulax

Art: Iphiaulax megacerus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Szepligeti, 1914


text:
# Thailand
Thailand (thai: ประเทศไทย, Prathet Thai, [pra.tʰêːt tʰaj]
 ( lyssna)), officiellt Konungariket Thailand (thai: ราชอาณาจักรไทย, Ratcha-anachak Thai, [râːt.t͡ɕʰa.ʔaː.naː.t͡ɕàk tʰaj]
 ( lyssna)), tidigare känt som Siam (thai: สยาม, Sayam, [sa.jǎːm]), är ett land beläget i den centrala delen av den indokinesiska halvön (Bortre Indien), i Sydostasien. Landet består av 76 provinser och med en area på 513 120 km2, är Thailand världens 52:a största land. Det finns lite över 69 miljoner invånare i landet vilket gör Thailand till världens 20:e mest befolkade land. Bangkok är landets huvudstad och största stad. Thailand gränsar i norr till Myanmar (Burma) och Laos, i öster till Laos och Kambodja, i söder till Siamviken och Malaysia och i väster till Andamansjön och den sydligaste delen av Myanmar. Dess havsgränser inkluderar Vietnam i Siamviken i sydost och Indonesien och Indien i Andamansjön i sydväst. Thailand är en enhetsstat och trots att landet symboliskt sett är en konstitutionell monarki och parlamentarisk demokrati, så upprättades en militärdiktatur, ledd under en junta, efter statskuppen 2014.

## Namn
Det tidigare namnet för Thailand var Siam. Namnbytet från Siam till Thailand gjordes två gånger, men i officiell mening bara en gång.
- 1939 ändrades namnet inofficiellt från Siam till Thailand.
- 1945 ändrades namnet inofficiellt tillbaka till Siam.
- 1949 ändrades namnet officiellt till Thailand.

### Etymologi
Landet har alltid kallats Mueang Thai av dess invånare. Före 1949 var det känt som Siam. Ordet Siam kan ha haft sitt ursprung från pali (suvaṇṇabhūmi, 'landet av guld') eller sanskrit श्याम (śyāma, 'mörk').
Enligt George Cœdès betyder ordet thai (ไทย) "fri man" på det thailändska språket.

## Historia
Det moderna kungadömet Thailand bildades utifrån det äldre kungadömet Ayutthaya som i sin tur bildats ungefär år 1350. Fram till år 1939 var Thailand känt under namnet Siam. Thailand har sedan 1939 varit det officiella namnet, med undantag för åren 1945–1949. Siam var det enda riket i Sydostasien som inte erövrades och koloniserades, även om den nuvarande utsträckningen är ett resultat av den gränsdragningen som genomfördes av de europeiska kolonialmakterna kring sekelskiftet 1900. En konstitutionell monarki upprättades 1932 efter en kupp utförd av militärer och ämbetsmän. Militären har sedan dess varit en viktig politisk aktör och styret har växlat mellan militärregimer och demokratiskt valda regeringar.
Jordbävningen i Indiska oceanen 2004 orsakade en tsunami som drabbade Thailands västkust hårt. Den 19 september 2006 genomförde armén (med kungliga hovets stöd) en statskupp där premiärminister Thaksin Shinawatras regering ersattes av en militärjunta som upplöste parlamentet och Thailands författningsdomstol. Efter en folkomröstning organiserade man nya val 2007, där Shinawatras anhängare segrade och bildade en koalitionsregering. Men det skedde en ny kupp, nu med hjälp av domstol. Efter omfattande demonstrationer från Folkalliansen för demokrati tvingade den nytillsatta författningsdomstolen regeringen att avgå i september 2008. Efter avsättning av ytterligare en ny Thaksin-vänlig regering fick Thaksin-motståndare (med kungliga hovets och militärens stöd) bilda regering.
Yingluck Shinawatra,  syster till den omtvistade landsflyktige ex-premiärminister miljardären Thaksin Shinawatra,   blev premiärminister 2011 och störtades i en militärkupp 2014. Familjen Shinawatra blev en politisk maktfaktor 2001 då Thaksin tog över styret i landet.
Thailand är en monarki, ett kungarike. Kung Rama IX, den nionde kungen av Chakridynastin, var regent från 1946 till sin död 2016, vilket gjorde honom till den statschef som suttit längst och den längsta regerande monarken i Thailands historia. Kungen har officiellt titeln statschef, chefen för de väpnade styrkorna, upprätthållare av den buddhistiska religionen och försvarare av alla trosriktningar. Sedan en statskupp i maj 2014 styrs Thailand av en militärjunta. Armén i Thailand  genomförde en militärkupp och tog kontroll över landets regering under ledning av  arméchefen Prayut Chan-O-Cha.
Maha Vajiralongkorn är formellt Thailands kung från 1 december 2016 och kommer att få titeln kung Rama X. Han är ende son till framlidne kung Bhumibol.
I mars 2019 fick militärjuntans stödparti Palang Pracharat segern över oppositionspartiet Pheu Thais i det thailändska valet. Militärjuntan och dess stödpartier var redan garanterad samtliga platser i en av kamrarna, senaten, efter en grundlagsändring efter militärkuppen 2014.  Det fanns misstankar om valfusk och röstköp. Den tidigare ledaren för militärjuntan, Prayut Chan-o-cha, valdes till ny premiärminister i juni 2019.

## Geografi

### Topografi och hydrografi
Landet utgörs i norr av berg och i öster breder Koratplatån ut sig. I de södra delarna finns öst–västliga höjdryggar som har en del höga bergstoppar. Centrala delen består av backland och bördiga lågslätter. Thailandviken, som ligger i söder, har på flera ställen sandbukter med kända badplatser. Den högsta punkten är Doi Inthanon, 2 565 meter över havet.
- Norra Thailand
- Västra Thailand
- Södra Thailand
- Nordöstra Thailand

### Klimat
Thailand har ett tropiskt monsunklimat, förutom på Malackahalvön i söder där det råder ett tropiskt regnskogsklimat.

### Växt- och djurliv
I landet möts tre olika floraområden, vilket har medfört att det finns en artrik flora med 10 000 till 15 000 arter. Antalet arter som är endemiska är dock relativt lågt. Då det centrala slättlandet kring floden Chao Phraya utnyttjas för risodling har det medfört att den ursprungliga sumpskogsvegetationen har försvunnit. Thailands fauna är artrik med 270 arter däggdjur (varav 110 arter fladdermöss), cirka 600 arter sötvattensfiskar, 300 arter kräldjur, 110 arter groddjur och mer än 900 arter observerade fåglar, varav cirka 615 av dem häckar. På grund av skogsavverkningar, annan biotopförstörelse och hård jakt har djurlivet drabbats mycket hårt.

## Styre och politik

### Författning och styre
Thailand är en konstitutionell monarki. Landets kung har sedan avskaffandet av den absoluta monarkin 1932 oftast enbart givits ceremoniella uppgifter i de olika författningarna, även om regenten har en stor symbolisk makt. Till exempel ingrep den tidigare kungen Bhumibol Adulyadej ett flertal gånger vid politiska kriser och hans ekonomiska filosofi haft ett inflytande på Thailands utrikespolitik. Den nuvarande grundlagen som började gälla år 2017 gav kungen utökad formell makt. Sedan kalla kriget har militären ett stort inflytande över Thailands politik och har flera gånger tagit makten genom statskupper. Till följd av den politiska turbulensen är partiväsendet i landet ganska svagt.
Thailands parlament utgörs av en senat och ett representanthus. Senaten ska enligt den senaste författningen bestå av 250 partipolitiskt obundna senatorer, som utses av landets armé och representanter för alla samhällssektorer. Mandatperioden i senaten är fem år. Representanthuset består av 500 ledamöter som utses i allmänna och direkta val. De väljs på fyraåriga mandatperioder.
Allmänna val hölls senaste i mars 2019 efter nästan fem års militärstyre. Inget av partierna vann en klar majoritet, men i början av juni valde parlamentet Prayut Chan-o-cha till premiärminister. Han är ledare för partiet Palang Pracharat (Folkets statsmaktsparti) som blev det näst största i representanthuset efter valet med 116 mandat.
Valsystemet till det thailändska parlamentet sker enligt principen för enmansvalkretsar och enkel (relativ) majoritet, även kallat "first past the post".

### Administrativ indelning
Thailand är indelat i 75 provinser (djangwat, singular och plural) uppdelade på 6 regioner. Huvudstaden Bangkok är ett speciellt administrativt område snarare än en provins men räknas ofta som en 76:e provins då det är på samma administrativa nivå.

### Internationella relationer
Thailand är medlem i den regionala ASEAN och de internationella FN, APEC, IMF, WHO, WTO och ILO.

### Försvar
Thailands försvarsmakt (thai: กองทัพไทย: Kongthap Thai) består av försvarsgrenarna armé (กองทัพบกไทย), flotta (กองทัพเรือไทย, ราชนาวีไทย) och flygvapen (กองทัพอากาศไทย). Landet har värnplikt för alla män över 21 år, man kan välja mellan en kortare frivillig utbildning eller en längre utbildning som lottas ut. Flottans flaggskepp är hangarfartyget HTMS Chakri Nareubet även om fartygets flygplan av typen AV-8S Matador togs ur tjänst 2006.

## Ekonomi och infrastruktur
Thailand upplevde en snabb ekonomisk tillväxt mellan 1985 och 1995 och är ett nyligen industrialiserat land och export som i hög grad bidrar till ekonomin.
Under decenniet från 1985 till 1995 upplevde Thailand världens högsta ekonomiska tillväxt, i genomsnitt en ökning med 9 procent per år. Ökande spekulation mot den thailändska valutan baht förde landet i en ekonomisk kris år 1997 som orsakade stora svagheter i finanssektorn. Bahten föll dramatiskt i kurs och kollapsen förde i sin tur till en större finansiell kris i hela den asiatiska regionen. Landet stabiliserade ekonomin år 1999, huvudsakligen tack vare en stark exportnäring (som upplevde en ökning på 20 procent år 2000). Tillväxten år 2003 och 2004 nådde över sex procent per år. År 2000 hade Thailand en BNP per capita på 1 954 amerikanska dollar.
Valutan baht delas upp i 100 satang.

### Näringsliv

#### Skogsbruk
Skogsproduktion, mestadels teakavverkning var en viktig inkomstkälla men 1998 förbjöds den eftersom teakbeståndet minskade i betydligt högre takt än nyplanteringen.

#### Råvaror
Naturtillgångarna i Thailand är bland annat trä, bly, gips, volfram, brunkol, tenn, gummi, fisk och naturgas.

#### Industri
Industrin omfattar elektronik, bilar och textilindustri.

#### Turism
Turismen står för runt 5 procent av Thailands BNP. Landet har även ett stort och välkänt nöjesliv. Detta förekommer främst i Bangkok och de största turistorterna, exempelvis Pattaya och Phuket. Viktiga exportvaror är ris, fisk och skaldjur, datorer, elektriska apparater, andra lättare industrivaror och kläder. Thailand är världens största exportör av ris. Ungefär 55 procent av den odlingsbara arealen används för risodling. Landets BNP består till 40 procent av industri, till 10,5 procent av jordbruk och till 49,5 procent av service och övrigt (2000). med turism, på grund av kända turistmål som till exempel Ayutthaya, Pattaya, Bangkok, Phuket, Krabi, Chiang Mai och Ko Samui.
Landet är även väldigt populärt hos backpackers från bland annat Sverige. Enkelheten med att ta sig runt, det varma vädret och de låga priserna gör det attraktivt och enkelt att besöka landet på en stram budget.

##### Sexturism och prostitution
Thailands hälsoministerium uppskattar att det finns 250 000 prostituerade i landet, 90% av dem är kvinnor. Sexindustrin uppstod på 1960-talet när USA inrättade flygbasen U-Tapao nära Pattaya som blev en av de viktigaste baserna för B52-planen som deltog i Vietnamkriget. Samtidigt blev U-Tapao en plats där de US-amerikanska soldaterna vilade upp sig mellan striderna. Eftersom soldaterna efterfrågade både alkohol och kvinnor uppstod det snart en bar- och prostitutionsindustri på flera platser i Thailand. När Vietnamkriget tog slut 1975 och USA drog sig tillbaka uppstod ett tomrum som fylldes med utländska turister. Thailands makthavare insåg sexindustrins ekonomiska potential och uppmanade därför landets guvernörer att använda denna industri för att locka utländska turister till Thailand. Både att sälja och köpa sex är officiellt förbjudet, likaså är det otillåtet att göra reklam för prostitution. I praktiken efterlevs dessa lagar dock i väldigt liten utsträckning. Enligt journalisten Joakim Medin beror detta på att många thailändska män är sexköpare och att prostitution är en väldigt viktig del av turistnäringen, dvs. att det finns väldigt starka ekonomiska incitament att upprätthålla prostitutionen.

### Infrastruktur

#### Transporter
Thailands snabba ekonomiska tillväxt sedan 1980-talet har inneburit att utbyggnaden av trafikleder och annan infrastruktur har varit eftersatt. Bangkok var i början av 2000-talet en av världens mest förorenade livsmiljöer, bland annat på grund av luftföroreningar från en nästan stillastående biltrafik. Trafikproblemen har under den senare delen av 00-talet minskat genom utbyggnaden av en ny storhamn, ny storflygplats och stadsmotorvägar. I landets centrala delar har transportnätet hög standard och vägar och järnvägar till alla delar av Thailand utgår från Bangkok.
De statliga järnvägarna i Thailand omfattar nästan 4 500 kilometer. I Bangkok finns därtill också en tunnelbana samt en högbana. För godstransporterna inom landet spelar floderna och kanalerna en viktig roll. Tidigare fanns den viktigaste hamnen i Bangkok, men då den är belägen i den inre delen av ett floddelta är den olämplig för större oceangående fartyg. Den största hamnen ligger därför i Laem Chabang vid Thailandviken, 100 kilometer sydost om Bangkok.
Bangkok-Suvarnabhumis flygplats är landets största internationella flygplats. Den ligger sydost om staden och öppnades 2007, då den ersatte den tidigare flygplatsen Don Mueang som blev en inrikesflygplats. Internationella flygplatser finns utöver i Bangkok även i Chiang Mai, Chiang Rai, Hat Yai, Phuket, Udon Thani samt i U-Tapao vid Pattaya. Thai Airways är det statliga bolaget som flyger till runt 50 länder och även driver inrikesflyg. Några mindre flygbolag finns också därtill.

#### Sjukvård, andra viktiga samhällstjänster
Socialförsäkringar täcker endast en begränsad del av befolkningen. Även om pensionssystemet har reformerats, kvarstår stora skillnader mellan olika grupper. Statligt och kommunalt anställda omfattas av obligatoriska pensionssystem och kan gå i pension vid 60 års ålder. Privatanställda i formella sektorer har sedan 1999 tillgång till liknande system, dock utan en fastställd pensionsålder. År 2011 beslutades om att gradvis införa en nationell pensionsfond som ska omfatta en större andel av de som arbetar inom den informella sektorn. För ekonomiskt utsatta grupper erbjuds bidrag för funktionsnedsättning och moderskap, samt små ekonomiska stöd till de mest utsatta äldre.
Fackföreningar är lagligt erkända, men strejkrätten är begränsad och förbjuden inom vissa viktiga yrkessektorer. I den privata sektorn är endast 1,5 procent av de anställda fackligt anslutna, medan cirka 50 procent är organiserade inom statliga industriföretag. Utländsk arbetskraft diskrimineras på arbetsmarknaden och har till exempel inte rätt till arbetslöshetsersättning.

## Befolkning

### Demografi

#### Urbanisering
Landet är ett av de minst urbaniserade, nära 50 procent av invånarna bor fortfarande på landsbygden.

#### Minoriteter
I Thailand betraktades 2018 inte etniska minoriteter som urfolk. I de norra delarna av landet levde över 900 000 personer från olika bergsfolk. Dessa grupper var ofta marginaliserade och hade begränsade rättigheter. Endast omkring hälften av dem uppskattades ha thailändskt medborgarskap, medan resten förblir statslösa trots att många har bott i Thailand i generationer.

#### Migration
Det finns cirka 2,2 miljoner legala och illegala invandrare i Thailand. Thailand har också lockat ett antal landsförvisade från utvecklingsländer.

### Språk
Landets officiella språk är thai, som talas av över 80 procent av befolkningen som modersmål.

### Religion
Den största religionen i landet är buddhism, som utövas av cirka 85 procent av alla thailändare. Den dominerande varianten är theravada som spreds till landet på 200-talet f.Kr. Utöver buddhismen är drygt 6 procent av thailändarna muslimer och drygt 2 procent utövar traditionella inhemska religioner, ofta en bland av buddhism, kristendom, daoism och andetro. Dessutom är 1 procent av befolkning kristna.

### Sociala förhållanden
Den snabba ekonomiska utvecklingen i Thailand har lett till förbättrade levnadsvillkor för en stor del av befolkningen och en markant minskning av fattigdomen. År 2010 levde färre än 2 procent av thailändarna under fattigdomsgränsen, definierad som en inkomst på mindre än 1,25 US-dollar per dag. Dock har tillväxten varit starkt koncentrerad till Bangkok och dess närliggande områden, vilket har förstärkt de ekonomiska skillnaderna mellan olika regioner i landet. Sociala förmåner har utvecklats, men dessa är begränsade till thailändska medborgare. Omkring en halv miljon personer från minoritetsgrupper i norr saknar medborgarskap, liksom flera miljoner migrantarbetare, papperslösa och flyktingar från grannländer.
Nästan alla hushåll i landet har även tillgång till rent vatten, vilket är en viktig faktor för folkhälsan. Kvinnor utgör ungefär hälften av arbetsstyrkan men får ofta lägre lön än män för samma arbete och är underrepresenterade på högre positioner. År 2010 var endast fyra av landets 36 ministrar kvinnor. Barnarbete är förbjudet men förekommer inom den informella sektorn och jordbruket.
Våld inom familjen riktat mot kvinnor är olagligt men fortfarande vanligt förekommande. Även om prostitution är förbjuden är den utbredd, och människohandel är ett stort problem i landet, trots att den är olaglig. Thailand utgör en central punkt för människohandel i Sydostasien, och myndigheterna arbetar aktivt för att bekämpa detta samt minska prostitutionen. Utländska medborgare är särskilt utsatta och riskerar att exploateras i slavliknande arbetsförhållanden utan ersättning. Enligt Unicef fanns det 2009 omkring 1,4 miljoner barn i Thailand som var föräldralösa, funktionsnedsatta eller levde som gatubarn.
2025 blev Thailand det första landet i Sydostasien som godkände samkönade äktenskap.

### Hälsa
Ett omfattande vaccinationsprogram täcker samtliga småbarn, och andelen hiv-smittade i åldrarna 15–49 år var 1,3 promille år 2009, en högre andel än i närliggande länder. Antalet fall av smittsamma sjukdomar som malaria och tuberkulos har minskat, medan livsstilssjukdomar som cancer, diabetes och hjärt-kärlsjukdomar ökar. Sedan 1970-talet har varje by i landet åtminstone en frivillig hälsoarbetare, en lokal invånare som främst arbetar med förebyggande vård.

## Kultur

### Matkultur
Thailändska köket har sin matbas i ris, fisk och grönsaker. Thailands långa kust och många vattendrag har gjort att fisk och skaldjur är mer vanliga i matlagningen än exempelvis fläsk eller nötkött. Vanliga kryddor i maten är lök, chili, vitlök, galangarot, basilika, koriander, ingefära och sojasås. Sältan i maträtter kommer ofta från den speciella fisksåsen. Det är vanligt med kryddblandningar i form av currypastor, till exempel röd eller grön currypasta.
Det thailändska köket har hämtat influenser från många länder. Exempelvis kommer nudlarna troligen från Kina. Från såväl Kina som Indien har många kryddor hämtats. Portugiser förde med sig chili från Sydamerika till Thailand på 1500-talet och det var då den kryddstarka maten började tillredas. I nordöstra Thailand finns influenser från det laotiska köket.

Sala Thai på Sankt Eriksplan i Stockholm var enligt egen utsago först i Sverige med att servera thaimat, året ska ha varit 1987.
- Phat thai
- Phat kaphrao Kai
- Khao lam
- Tom yum
- Tom yum Kway teow
- Panang
- Som tum

### Sport
Muay Thai (thai: มวยไทย), är en thailändsk fullkontakts kampsport. Kampsporten har sitt ursprung från den forntida thailändska arméns närstridssystem, kallat Muay Boran. Självförsvar, vapen och så vidare har dock skalats bort under åratal av hårt urval då stilen optimerats för ringen och de tävlingsregler som gäller i dag.
"Muay Thai är en åttapunkters kampsport, det vill säga; Fötter, knän, händer och armbågar."
I Thailand omges tävlingarna av ritualer, som att de tävlande framför en dans före matchen som sedan ackompanjeras av thailändsk musik. Denna dans kallas wai kru ram muay (boxardans). Under dansen har thaiboxarna en huvudbonad som kallas för Mongkol, vilken till formen påminner lite om en tennisracket utan nät. Dansen som utförs syfte dels till att driva bort onda andar, dels till att hedra boxarnas läromästare.
En annan ritual som utförs före matchen är wai kru, där boxaren hedrar sin kung, sin gud och sin tränare genom att går tre varv runt boxningsringen och sedan buga tre gånger.
Wai kru kan se olika ut beroende på vilken Camp man tävlar för. De flesta Campen eller "klubbarna" har oftast sina egna Wai kru:s och de kan variera mycket i utseende.
Kända utövare: Buakaw Banchamek, Samart Payakaroon, Dieselnoi Chor Thanasukarn, Apidej Sit-Hirun, Namkabuan Nongkee Pahuyuth, Saenchai.

## Internationella rankningar
| Organisation                                | Undersökning                   | Rankning   |
| ------------------------------------------- | ------------------------------ | ---------- |
| Heritage Foundation/The Wall Street Journal | Index of Economic Freedom 2019 | 43 av 180  |
| Reportrar utan gränser                      | Pressfrihetsindex 2019         | 136 av 180 |
| Transparency International                  | Korruptionsindex 2018          | 99 av 180  |
| FN:s utvecklingsprogram                     | Human Development Index 2018   | 77 av 189  |

title: Thailand

wikitext:
{{Landsfakta
| namn                   = Konungariket Thailand
ราชอาณาจักรไทย
| genitiv                = Thailands
| flagga                 = Flag of Thailand.svg|125px
| statsvapen             = Emblem of Thailand.svg
| motto                  = ชาติ ศาสนา พระมหากษัตริย์
([[Svenska|svensk]] översättning: "Nation, religion, kung")
| nationalsång           = [[Phleng Chat|เพลงชาติไทย]]
(Phleng Chat)
[[File:Thai National Anthem - US Navy Band.ogg|center]]

| kunglig_hymn           = [[Phleng Sansaroen Phra Barami|เพลงสรรเสริญพระบารมี]]
(Phleng Sansaroen Phra Barami)
[[File:Thai Royal Anthem - US Navy Band.ogg|center]]

| karta                  = Thailand (orthographic projection).svg
| bildtext_karta         = [[Kartprojektion|Ortografisk karta]] över Thailand (grönt)
| alt_map                =
| karta2                 = Location Thailand ASEAN.svg
| bildtext_karta2        = Thailand (grönt) i [[Sydostasiatiska nationers förbund|ASEAN]] (mörkgrå) med omgivande regioner (grå)
| alt_map2               =
| huvudstad              = [[Bangkok]]
| störstastad            = Bangkok
| språk                  = [[Thai]]<ref>{{webbref |url=https://www.ui.se/landguiden/lander-och-omraden/asien/thailand/befolkning-och-sprak/ |titel=Thailand; Befolkning och språk |arkivurl=https://web.archive.org/web/20200425145315/https://www.ui.se/landguiden/lander-och-omraden/asien/thailand/befolkning-och-sprak/ |arkivdatum=25 april 2020 |hämtdatum=25 april 2020 |utgivare=Landguiden }}</ref>
| a/t                    = t
| nationella_språk       = {{Hopfällbar lista
|titel = ''Se alla 5:''<ref>{{Webbref|url=https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/thailand/spr%C3%A5k|titel=Språk|hämtdatum=6 januari 2020|utgivare=[[Nationalencyklopedin]]|författare=Jan-Olof Svantesson|datum=u.å.|arkivurl=https://web.archive.org/web/20201001191406/https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/thailand/spr%C3%A5k|arkivdatum=1 oktober 2020}}</ref>
| [[Centralthai]]
| [[Nordthai]]
| [[Nordöstthai]]
| [[Sydthai]]
| [[Lao]]
}}
| regionala_språk        = {{Hopfällbar lista
|titel = ''Inkluderar:''<ref>{{Webbref|url=http://www.rlpd.go.th/rlpdnew/images/rlpd_1/HRC/CERD%201_3.pdf|titel=International Convention on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination; Reports submitted by States parties under article 9 of the Convention: Thailand|hämtdatum=6 januari 2020|utgivare=[[Rasdiskrimineringskonventionen|FN:s konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering]]|språk=engelska och thai|sid=95|datum=5 oktober 2011|arkivdatum=9 oktober 2016|arkivurl=https://web.archive.org/web/20161009184727/http://www.rlpd.go.th/rlpdnew/images/rlpd_1/HRC/CERD%201_3.pdf|format={{PDF}}}}</ref>
| [[Tai–kadaispråk]]
| [[Austroasiatiska språk]]
| [[Sinotibetanska språk]]
| [[Austronesiska språk]]
| [[Hmong-mienspråk]]
}}
| etniska_grupper        = {{Hopfällbar lista
|titel = ''Se urval (av 62):''<ref>{{Webbref|url=http://www.harvardasia.co.th/wp-content/uploads/2016/09/503.pdf|titel=แผนแม่บท การพัฒนากลุ่มชาติพันธุ์ใ ประเทศไทย (พ.ศ.2558-2560)|hämtdatum=6 januari 2020|utgivare=Ministry of Social Development and Human Security|språk=thai|sid=27|format={{PDF}}|arkivurl=https://web.archive.org/web/20210312033022/http://www.harvardasia.co.th/wp-content/uploads/2016/09/503.pdf|arkivdatum=12 mars 2021}}</ref><ref>{{Webbref|url=https://www.worldatlas.com/articles/largest-ethnic-groups-in-thailand.html|titel=Largest Ethnic Groups In Thailand|hämtdatum=6 januari 2020|utgivare=worldatlas.com|författare=John Misachi|språk=engelska|datum=18 juli 2019|arkivurl=https://web.archive.org/web/20200424044517/https://www.worldatlas.com/articles/largest-ethnic-groups-in-thailand.html|arkivdatum=24 april 2020}}</ref>
| [[Thai (etnisk grupp)|Thai]] (91,5%)
| [[Khmerer]] (2,3%)
| [[Malajer]] (2,1%)
| [[Burmeser|Bamar]] (1,5%)
| [[Karen (folkslag)|Karen]] (0,6%)
| [[Thailändska kineser|Kineser]] (0,4%)
| [[Hmong]] (0,3%)
| [[Lista över etniska grupper i Thailand|Övriga]] (1,3%)
}}
| etniska_grupper_år     =
| demonym                = Thailändare (maskulinform)
Thailändska (femininform)
| statsskick             = [[Enhetsstat]]lig [[Parlamentarism|parlamentarisk]] [[konstitutionell monarki]]
| statschef              = [[Maha Vajiralongkorn]]
| statschef_partitillhörighet =
| sct                    = regenter
| sct2                   = Monark
| generalguvernör        = [[Paetongtarn Shinawatra]]
| ggt                    = premiärministrar
| ggt2                   = Premiärminister
| regeringschef          =
| regeringschef_partitillhörighet =
| rct                    =
| rct2                   =
| nationalförsamling     = [[Thailands nationalförsamling|Nationalförsamlingen]]
| överhus                = [[Thailands senat|Senaten]]
| underhus               = [[Thailands representanthus|Representanthuset]]
| självständighet        =
| självständighet_dekl   =
| självständighet_erk    =
| självständighet2_dekl  =
| självständighet2_erk   =
| area_rank              = 52:a
| area                   = 513120
| area_not               = <ref>{{Webbref|url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2147rank.html|titel=COUNTRY COMPARISON :: THAILAND|hämtdatum=6 januari 2020|utgivare=[[Central Intelligence Agency]]|språk=engelska|verk=[[The World Factbook]]|datum=(u.å.)|arkivurl=https://web.archive.org/web/20140209041128/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2147rank.html|arkivdatum=9 februari 2014}}</ref>
| area_%vatten           = 0,434% (2 230 km²)
| folkmängd_rank         = 20:e
| folkmängd              = 69799978<ref>{{Webbref|url=https://population.un.org/wpp/Download/Files/1_Indicators%20(Standard)/EXCEL_FILES/1_Population/WPP2019_POP_F01_1_TOTAL_POPULATION_BOTH_SEXES.xlsx|titel="Overall total population" – World Population Prospects: The 2019 Revision|hämtdatum=7 januari 2020|utgivare=Department of Economic and Social Affairs of the United Nations Secretariat|språk=engelska|arkivurl=https://web.archive.org/web/20210227235642/https://population.un.org/wpp/Download/Files/1_Indicators%20(Standard)/EXCEL_FILES/1_Population/WPP2019_POP_F01_1_TOTAL_POPULATION_BOTH_SEXES.xlsx|arkivdatum=27 februari 2021}}</ref>
| folkmängd_fr           = 64785909<ref>{{Webbref|url=http://popcensus.nso.go.th/doc/8-thailand%20census.doc|titel=ร่วมฉลองหนึ่งร้อยปีสำมะโนประชากรประเทศไทย: สำมะโนประชากรและเคหะ ปี พ.ศ. 2553 : นับคนในประเทศครั้งที่ 11|hämtdatum=7 januari 2020|utgivare=National Statistics Office of Thailand|arkivurl=https://web.archive.org/web/20120712002347/http://popcensus.nso.go.th/doc/8-thailand%20census.doc|arkivdatum=12 juli 2012|språk=thai|datum=(u.å.)}}</ref>
| folkmängd_fr_år        = 2010
| folkmängd_år           = 2020
| befolkningstäthet_rank = ?
| invånare/km2           = 136,03
| bnp_rank               = 23:e
| bnp_totalt             = {{öka}} 1,591 biljoner [[Amerikansk dollar|USD]]<ref name="imf.org">{{webbref |url=https://www.imf.org/en/Publications/WEO/weo-database/2023/April/weo-report?c=512,914,612,171,614,311,213,911,314,193,122,912,313,419,513,316,913,124,339,638,514,218,963,616,223,516,918,748,618,624,522,622,156,626,628,228,924,233,632,636,634,238,662,960,423,935,128,611,321,243,248,469,253,642,643,939,734,644,819,172,132,646,648,915,134,652,174,328,258,656,654,336,263,268,532,944,176,534,536,429,433,178,436,136,343,158,439,916,664,826,542,967,443,917,544,941,446,666,668,672,946,137,546,674,676,548,556,678,181,867,682,684,273,868,921,948,943,686,688,518,728,836,558,138,196,278,692,694,962,142,449,564,565,283,853,288,293,566,964,182,359,453,968,922,714,862,135,716,456,722,942,718,724,576,936,961,813,726,199,733,184,524,361,362,364,732,366,144,146,463,528,923,738,578,537,742,866,369,744,186,925,869,746,926,466,112,111,298,927,846,299,582,487,474,754,698,&s=NGDPD,&sy=2021&ey=2028&ssm=0&scsm=1&scc=0&ssd=1&ssc=0&sic=0&sort=country&ds=.&br=1 |titel=Download World Economic Outlook database: April 2023 |utgivare=[[Internationella valutafonden]] |språk=engelska | hämtdatum = 16 april 2023}}</ref>
| bnp/invånare           = {{öka}} 22 675 [[Amerikansk dollar|USD]]<ref name="imf.org"/>
| bnp/invånare_rank      = 74:e
| år                     = 2023
| bnp_nominell_rank      = 27:e
| bnp_nominell_totalt    = {{öka}} 574,2 miljarder [[Amerikansk dollar|USD]]<ref name="imf.org"/>
| bnp_nominell/invånare  = {{öka}} 8 181 [[Amerikansk dollar|USD]]<ref name="imf.org"/>
| bnp/invånare_nominell_rank = ?
| bnp_nominell_år        = 2023
| hdi                    = {{öka}} 0,800<ref name="hdirapport2022">{{webbref |url=https://hdr.undp.org/system/files/documents/global-report-document/hdr2021-22pdf_1.pdf |titel=Human Development Report 2021/2022 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20220908114232/http://hdr.undp.org/system/files/documents/global-report-document/hdr2021-22pdf_1.pdf |arkivdatum=8 september 2022 |hämtdatum=3 december 2022 |format={{pdf}} |sid=284-287 |utgivare=United Nations Development Programme |språk=engelska }}</ref>
| hdi_rank               = 66:e
| hdi_nivå               = hög
| hdi_år                 = 2018
| gini                   = {{minska grön}} 36,5<ref>{{Webbref|url=https://data.worldbank.org/indicator/SI.POV.GINI?locations=TH|titel=GINI index (World Bank estimate) - Thailand|hämtdatum=8 januari 2020|utgivare=[[Världsbanken]]|språk=engelska|arkivurl=https://web.archive.org/web/20171204065819/https://data.worldbank.org/indicator/SI.POV.GINI?locations=TH|arkivdatum=4 december 2017}}</ref>
| gini_rank              = ?
| gini_nivå              = medium
| gini_år                = 2017
| valuta                 = 1 [[Baht]] (฿t) = 100 satang
| valutakod              = THB
| tidszon                = [[Koordinerad universell tid|ICT]]
| högstapunkt            = [[Doi Inthanon]]
| högstapunkt_meter      = 2 565
| störstasjö             = [[Songkhlasjön]]
| störstasjö_yta         = 1 040
| längstaflod            = [[Chi-floden]]
| längstaflod_längd      = 1 047
| utc_offset             = +7
| sommartid              =
| sommartid_not          =
| sommartid_offset       =
| antipod                = {{coord|15|S|101|W}}
| datumformat            = DD/MM/ÅÅÅÅ
| kör_på                 = Vänster
| landsdomän             = [[Toppdomän#T|.th]]
[[Toppdomän#T|.ไทย]]
| nationaldag            = [[28 juli]]
| nationalitetsmärke     = T
| landsnummer            = [[Telefonnummer i Thailand|+66]]
| fotnot                 =
|bnp_nominell/invånare_rank=84:e}}

'''Thailand''' ([[thai]]: ประเทศไทย, ''Prathet Thai'', {{IPA-sv|pra.tʰêːt tʰaj||Th-Thailand.ogg}}), officiellt '''Konungariket''' '''Thailand''' (thai: ราชอาณาจักรไทย, ''Ratcha-anachak Thai'', {{IPA-sv|râːt.t͡ɕʰa.ʔaː.naː.t͡ɕàk tʰaj||Th-pratheidthai_raachaanaajakthai.ogg}}), tidigare känt som '''Siam''' (thai: สยาม, ''Sayam'', {{IPA-sv|sa.jǎːm||}}), är ett [[land]] beläget i den centrala delen av den [[Indokina|indokinesiska halvön]] ([[Indokina|Bortre Indien]]), i [[Sydostasien]].<ref name=":0">{{Webbref|url=https://geology.com/world/thailand-satellite-image.shtml|titel=Thailand Map and Satellite Image|hämtdatum=5 januari 2020|utgivare=Geology.com|språk=engelska|datum=(u.å.)|arkivurl=https://web.archive.org/web/20200507170919/https://geology.com/world/thailand-satellite-image.shtml|arkivdatum=7 maj 2020}}</ref> Landet består av 76 [[Thailands administrativa indelning|provinser]] och med en [[area]] på 513 120 [[Kvadratkilometer|km2]], är Thailand [[Lista över länder efter yta|världens 52:a största land]].<ref name=":1">{{Webbref|url=http://www.thailandsfakta.se/provinser_thailand/provinser_thailand.html|titel=FAKTA OM ALLA PROVINSER I THAILAND|hämtdatum=5 januari 2020|utgivare=thailandsfakta.se|datum=(u.å.)|arkivurl=https://web.archive.org/web/20200203114419/http://www.thailandsfakta.se/provinser_thailand/provinser_thailand.html|arkivdatum=3 februari 2020}}</ref><ref name=":2">{{Webbref|url=https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2147rank.html|titel=COUNTRY COMPARISON :: AREA|hämtdatum=5 januari 2020|utgivare=[[Central Intelligence Agency]]|språk=engelska|verk=[[The World Factbook]]|datum=(u.å.)|arkivurl=https://web.archive.org/web/20140209041128/https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2147rank.html|arkivdatum=9 februari 2014}}</ref> Det finns lite över 69 miljoner invånare i landet vilket gör Thailand till [[Lista över länder efter folkmängd|världens 20:e mest befolkade land]].<ref name=":3">{{Webbref|url=http://data.un.org/en/iso/th.html|titel=Country profile: Thailand|hämtdatum=5 januari 2020|utgivare=[[Förenta nationerna]], United Nations Statistics Division, UNdata|språk=|datum=(u.å.)|arkivurl=https://web.archive.org/web/20200127172248/https://data.un.org/en/iso/th.html|arkivdatum=27 januari 2020}}</ref> [[Bangkok]] är landets [[huvudstad]] och största stad. Thailand gränsar i [[norr]] till [[Myanmar]] (Burma) och [[Laos]], i [[öster]] till Laos och [[Kambodja]], i [[söder]] till [[Siamviken]] och [[Malaysia]] och i [[väster]] till [[Andamansjön]] och den sydligaste delen av Myanmar. Dess havsgränser inkluderar [[Vietnam]] i Siamviken i sydost och [[Indonesien]] och [[Indien]] i [[Andamansjön]] i sydväst.<ref name=":4">{{Webbref|url=https://www.worldatlas.com/articles/what-countries-border-thailand.html|titel=Which Countries Border Thailand?|hämtdatum=5 januari 2020|utgivare=WorldAtlas|författare=Joseph Kiprop|språk=engelska|datum=8 maj 2018|arkivurl=https://web.archive.org/web/20201203181244/https://www.worldatlas.com/articles/what-countries-border-thailand.html|arkivdatum=3 december 2020}}</ref> Thailand är en [[enhetsstat]] och trots att landet symboliskt sett är en [[konstitutionell monarki]] och [[Parlamentarism|parlamentarisk demokrati]], så upprättades en [[militärdiktatur]], ledd under en [[Militärjunta|junta]], efter [[Statskuppen i Thailand 2014|statskuppen]] 2014.<ref name=":5">{{Webbref|url=http://www.sakerhetspolitik.se/Konflikter/Thailand/|titel=Thailand|hämtdatum=5 januari 2020|utgivare=Säkerhetspolitik.se|författare=Samuel Taub|datum=5 oktober 2014|arkivurl=https://web.archive.org/web/20200117104445/http://www.sakerhetspolitik.se/Konflikter/Thailand/|arkivdatum=17 januari 2020}}</ref><ref name=":6">{{Tidningsref|författare=Staffan Dickson|datum=22 maj 2014|rubrik=Militärkupp i Thailand|url=https://www.aftonbladet.se/nyheter/a/6n5wWQ/militarkupp-i-thailand|tidning=[[Aftonbladet]]|hämtdatum=5 januari 2020|arkivurl=https://web.archive.org/web/20201211195234/https://www.aftonbladet.se/nyheter/a/6n5wWQ/militarkupp-i-thailand|arkivdatum=11 december 2020}}</ref>

== Namn ==
Det tidigare namnet för Thailand var ''Siam''. Namnbytet från Siam till Thailand gjordes två gånger, men i officiell mening bara en gång.

* [[1939]] ändrades namnet inofficiellt från Siam till Thailand.
* [[1945]] ändrades namnet inofficiellt tillbaka till Siam.
* [[1949]] ändrades namnet officiellt till Thailand.

=== Etymologi ===
Landet har alltid kallats ''[[Mueang Thai]]'' av dess invånare. Före 1949 var det känt som Siam. Ordet ''Siam'' kan ha haft sitt ursprung från [[pali]] (''suvaṇṇabhūmi'', 'landet av guld') eller [[sanskrit]] श्याम (''śyāma'', 'mörk').

Enligt [[George Cœdès]] betyder ordet ''thai'' (ไทย) "fri man" på det thailändska språket.

== Historia ==
{{Huvudartikel|Thailands historia}}
[[Fil:AMH-5626-NA Bird's eye view of the city of Judja.jpg|vänster|miniatyr|190x190px|[[Ayutthaya (kungarike)|Ayutthaya]] (Xiêm), c.1686 ]]
Det moderna kungadömet Thailand bildades utifrån det äldre kungadömet [[Ayutthaya (kungarike)|Ayutthaya]] som i sin tur bildats ungefär år [[1350]]. Fram till år 1939 var Thailand känt under namnet Siam. Thailand har sedan 1939 varit det officiella namnet, med undantag för åren 1945–1949. Siam var det enda riket i [[Sydostasien]] som inte erövrades och koloniserades, även om den nuvarande utsträckningen är ett resultat av den gränsdragningen som genomfördes av de europeiska kolonialmakterna kring sekelskiftet 1900. En konstitutionell monarki upprättades [[1932]] efter en kupp utförd av militärer och ämbetsmän. Militären har sedan dess varit en viktig politisk aktör och styret har växlat mellan militärregimer och demokratiskt valda regeringar.<ref name="NE">{{Webbref|titel=Thailand - Uppslagsverk - NE.se|url=https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/thailand|verk=www.ne.se|hämtdatum=2020-01-19|arkivurl=https://web.archive.org/web/20200805083657/https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/thailand|arkivdatum=2020-08-05}}</ref>

[[Jordbävningen i Indiska oceanen 2004]] orsakade en [[tsunami]] som drabbade Thailands västkust hårt. Den [[19 september]] [[2006]] genomförde armén (med kungliga hovets stöd) en [[Statskuppen i Thailand 2006|statskupp]] där premiärminister [[Thaksin Shinawatra]]s regering ersattes av en [[militärjunta]] som upplöste parlamentet och [[Thailands författningsdomstol]]. Efter en folkomröstning organiserade man nya val [[2007]], där Shinawatras anhängare segrade och bildade en [[koalitionsregering]]. Men det skedde en ny kupp, nu med hjälp av domstol. Efter omfattande demonstrationer från [[Folkalliansen för demokrati]] tvingade den nytillsatta författningsdomstolen regeringen att avgå i september [[2008]]. Efter avsättning av ytterligare en ny Thaksin-vänlig regering fick Thaksin-motståndare (med kungliga hovets och militärens stöd) bilda regering.

[[Yingluck Shinawatra]],  syster till den omtvistade landsflyktige ex-premiärminister miljardären Thaksin Shinawatra,   blev premiärminister 2011 och störtades i en militärkupp 2014. Familjen Shinawatra blev en politisk maktfaktor 2001 då Thaksin tog över styret i landet.<ref>{{Webbref|titel=Thailands ex-premiärminister verkar ha flytt landet|url=https://www.hbl.fi/artikel/thailands-ex-premiarminister-verkar-ha-flytt-landet/|verk=www.hbl.fi|hämtdatum=2021-10-18|språk=sv|efternamn=FNB–AFP|arkivurl=https://web.archive.org/web/20211018063547/https://www.hbl.fi/artikel/thailands-ex-premiarminister-verkar-ha-flytt-landet/|arkivdatum=2021-10-18}}</ref>

Thailand är en [[konstitutionell monarki|monarki]], ett [[kungarike]]. Kung [[Bhumibol Adulyadej|Rama IX]], den nionde kungen av [[Chakridynastin]], var regent från [[1946]] till sin död [[2016]], vilket gjorde honom till den statschef som suttit längst och den längsta regerande monarken i [[Thailands historia]].<ref name="longestthai">{{webbref|datum=1996 |url=http://www.worldhop.com/Journals/J5/ROYAL.HTM |titel=A Royal Occasion speeches |utgivare=Worldhop.com Journal |hämtdatum=2006-07-05 |språk=engelska |arkivurl=https://web.archive.org/web/20060512194220/http://www.worldhop.com/Journals/J5/ROYAL.HTM |arkivdatum=2006-05-12 }}</ref> Kungen har officiellt titeln statschef, chefen för de väpnade styrkorna, upprätthållare av den buddhistiska religionen och försvarare av alla trosriktningar. Sedan en statskupp i maj [[2014]] styrs Thailand av en militärjunta.<ref>{{Webbref|url = http://www.bangkoknews.net/index.php/sid/224959611|titel = Thailand's Junta Chief Chosen as Prime Minister|hämtdatum = 17/9 2014|arkivurl = https://web.archive.org/web/20141006122148/http://www.bangkoknews.net/index.php/sid/224959611|arkivdatum = 2014-10-06}}</ref> Armén i Thailand  genomförde en militärkupp och tog kontroll över landets regering under ledning av  arméchefen [[Prayut Chan-o-cha|Prayut Chan-O-Cha.]]<ref>{{Webbref|titel=Militärkupp i Thailand|url=https://www.aftonbladet.se/a/6n5wWQ|verk=www.aftonbladet.se|hämtdatum=2021-10-18|språk=sv|arkivurl=https://web.archive.org/web/20230107231904/https://www.aftonbladet.se/nyheter/a/6n5wWQ/militarkupp-i-thailand|arkivdatum=2023-01-07}}</ref>

[[Maha Vajiralongkorn]] är formellt Thailands kung från [[1 december]] [[2016]] och kommer att få titeln kung Rama X.<ref>{{Webbref |url=http://www.dn.se/nyheter/varlden/thailand-har-en-ny-kung/ |titel=Dagens nyheter 1 december 2016 |hämtdatum=8 december 2016 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20161205101940/http://www.dn.se/nyheter/varlden/thailand-har-en-ny-kung/ |arkivdatum=5 december 2016 }}</ref> Han är ende son till framlidne kung [[Bhumibol Adulyadej|Bhumibol]].

I mars 2019 fick militärjuntans stödparti Palang Pracharat segern över oppositionspartiet Pheu Thais i det thailändska valet. Militärjuntan och dess stödpartier var redan garanterad samtliga platser i en av kamrarna, senaten, efter en grundlagsändring efter militärkuppen 2014.  Det fanns misstankar om valfusk och röstköp.<ref>{{Webbref|titel=Juntans stödparti vinner valet i Thailand|url=https://www.vasabladet.fi/Artikel/Visa/277769|verk=www.vasabladet.fi|hämtdatum=2021-10-18|språk=sv|efternamn=TT|arkivurl=https://web.archive.org/web/20211018062058/https://www.vasabladet.fi/Artikel/Visa/277769|arkivdatum=2021-10-18}}</ref> Den tidigare ledaren för militärjuntan, Prayut Chan-o-cha, valdes till ny premiärminister i juni 2019.<ref>{{Webbref|titel=Omni – Alla nyheter. Alla perspektiv.|url=https://omni.se/t/valet-i-thailand/badbe2c1-0cc5-4bf3-aa1d-3f4927c5a5c7|verk=Omni|hämtdatum=2021-10-18|språk=sv|arkivurl=https://web.archive.org/web/20211018062852/https://omni.se/t/valet-i-thailand/badbe2c1-0cc5-4bf3-aa1d-3f4927c5a5c7|arkivdatum=2021-10-18}}</ref>

== Geografi ==
=== Topografi och hydrografi ===
Landet utgörs i norr av [[berg]] och i öster breder Koratplatån ut sig. I de södra delarna finns öst–västliga höjdryggar som har en del höga bergstoppar. Centrala delen består av backland och bördiga låg[[slätt]]er. Thailandviken, som ligger i söder, har på flera ställen sand[[bukt]]er med kända badplatser. Den högsta punkten är [[Doi Inthanon]], 2 565 meter över havet.<ref name="NE" />

<gallery mode="packed" heights="100">
Fil:แสงยามเช้าที่กิ่วลม อุทยานแห่งชาติห้วยน้ำดัง.jpg|Norra Thailand
Fil:01-พระที่นั่งคูหาคฤหาสน์.jpg|Västra Thailand
Fil:Koh Ngai 07.jpg|Södra Thailand
Fil:อุทยานแห่งชาติเขาใหญ่4.jpg|Nordöstra Thailand
</gallery>

=== Klimat ===
Thailand har ett [[tropiskt monsunklimat]], förutom på [[Malackahalvön]] i söder där det råder ett [[tropiskt regnskogsklimat]].<ref name="NE" />

=== Växt- och djurliv ===
I landet möts tre olika [[Flora (botanik)|flora]]områden, vilket har medfört att det finns en artrik flora med 10 000 till 15 000 arter. Antalet arter som är endemiska är dock relativt lågt. Då det centrala slättlandet kring floden [[Chao Phraya]] utnyttjas för risodling har det medfört att den ursprungliga [[sumpskog]]svegetationen har försvunnit. Thailands [[fauna]] är artrik med 270 arter [[däggdjur]] (varav 110 arter [[fladdermöss]]), cirka 600 arter [[sötvattensfisk]]ar, 300 arter [[kräldjur]], 110 arter [[groddjur]] och mer än 900 arter observerade [[fåglar]], varav cirka 615 av dem häckar. På grund av skogs[[avverkning]]ar, annan biotopförstörelse och hård [[jakt]] har djurlivet drabbats mycket hårt.<ref name="NE" />

== Styre och politik ==
=== Författning och styre ===
[[Fil:Bhumibol Adulyadej and Sirikit at Nakhon Si Thammarat (27).jpg|vänster|miniatyr|190x190px|Kung [[Bhumibol Adulyadej|Rama IX]] var mycket populär och respekterad av folket.]]

Thailand är en [[konstitutionell monarki]]. Landets kung har sedan avskaffandet av den absoluta monarkin 1932 oftast enbart givits ceremoniella uppgifter i de olika författningarna, även om regenten har en stor symbolisk makt. Till exempel ingrep den tidigare kungen [[Bhumibol Adulyadej]] ett flertal gånger vid politiska kriser och hans ekonomiska filosofi haft ett inflytande på Thailands [[utrikespolitik]]. Den nuvarande [[grundlag]]en som började gälla år 2017 gav kungen utökad formell makt. Sedan kalla kriget har militären ett stort inflytande över Thailands politik och har flera gånger tagit makten genom statskupper. Till följd av den politiska turbulensen är partiväsendet i landet ganska svagt.<ref name="NE" />

[[Fil:Sappaya-Sapasathan 2019-07-25.jpg|miniatyr|190x190px|Thailändska parlamentet]]

Thailands parlament utgörs av en [[senat]] och ett representanthus. Senaten ska enligt den senaste författningen bestå av 250 partipolitiskt obundna senatorer, som utses av landets armé och representanter för alla samhällssektorer. Mandatperioden i senaten är fem år. Representanthuset består av 500 ledamöter som utses i allmänna och direkta val. De väljs på fyraåriga mandatperioder.<ref name="NE" />

Allmänna val hölls senaste i mars 2019 efter nästan fem års militärstyre. Inget av partierna vann en klar majoritet, men i början av juni valde parlamentet [[Prayut Chan-o-cha]] till premiärminister. Han är ledare för partiet Palang Pracharat (''Folkets statsmaktsparti'') som blev det näst största i representanthuset efter valet med 116 mandat.<ref name="NE" />

Valsystemet till det thailändska parlamentet sker enligt principen för [[enmansvalkrets]]ar och [[Enkel majoritet (valsystem)|enkel (relativ) majoritet]], även kallat "[[first past the post]]".<ref name="SoP">Hague, Rod et al (2000). ''Styrelseskick och politik''. Nya Doxa, Falun.</ref>

=== Administrativ indelning ===
{{Huvudartikel|Thailands administrativa indelning}}

Thailand är indelat i 75 provinser (''djangwat'', singular och plural) uppdelade på 6 regioner. Huvudstaden [[Bangkok]] är ett speciellt administrativt område snarare än en provins men räknas ofta som en 76:e provins då det är på samma administrativa nivå.<ref name="NE" />

=== Internationella relationer ===
Thailand är medlem i den regionala [[ASEAN]] och de internationella [[FN]], [[APEC]], [[Internationella valutafonden|IMF]], [[WHO]], [[WTO]] och [[ILO]].

=== Försvar ===
{{Huvudartikel|Thailands försvarsmakt}}

[[Fil:Exercise Cope Tiger (cropped).jpg|miniatyr|190x190px|En kunglig thailändsk flygvapen [[Saab 39 Gripen]].]]

Thailands försvarsmakt (thai: กองทัพไทย: Kongthap Thai) består av försvarsgrenarna [[Thailands armé|armé]] (กองทัพบกไทย), [[Thailands flotta|flotta]] (กองทัพเรือไทย, ราชนาวีไทย) och [[Thailands flygvapen|flygvapen]] (กองทัพอากาศไทย). Landet har [[värnplikt]] för alla män över 21 år, man kan välja mellan en kortare frivillig utbildning eller en längre utbildning som lottas ut. Flottans flaggskepp är hangarfartyget {{Skepp|HTMS|Chakri Nareubet}} även om fartygets flygplan av typen [[Hawker Siddeley Harrier|AV-8S Matador]] togs ur tjänst 2006.

== Ekonomi och infrastruktur ==
Thailand upplevde en snabb ekonomisk tillväxt mellan 1985 och 1995 och är ett [[nyligen industrialiserat land]] och export som i hög grad bidrar till ekonomin''.<ref name="middleIncomeCountry">{{webbref |url=http://www.worldbank.or.th/WBSITE/EXTERNAL/COUNTRIES/EASTASIAPACIFICEXT/THAILANDEXTN/0,,menuPK:333304~pagePK:141132~piPK:141121~theSitePK:333296,00.html |titel=Thailand and the World Bank |utgivare=[[Världsbanken]] |hämtdatum=10 november 2011 |språk=engelska |arkivurl=http://archive.wikiwix.com/cache/20110609024025/http://www.worldbank.or.th/WBSITE/EXTERNAL/COUNTRIES/EASTASIAPACIFICEXT/THAILANDEXTN/0,,menuPK:333304~pagePK:141132~piPK:141121~theSitePK:333296,00.html |arkivdatum=9 juni 2011 }}</ref><ref name="GuardianThailandOverview">{{tidningsref |tidning=[[The Guardian]] |url=http://www.guardian.co.uk/country-profile/thailand |titel=Country profile: Thailand |datum=25 april 2009 |hämtdatum=10 november 2011 |språk=engelska |rubrik=Arkiverade kopian |arkivurl=https://web.archive.org/web/20100523002651/http://www.guardian.co.uk/country-profile/thailand |arkivdatum=23 maj 2010 }}</ref>''

[[Fil:Mae Phrik, Mae Suai District, Chiang Rai 57180, Thailand - panoramio (4).jpg|miniatyr|190x190px|Thailand är den näst största exportören av ris i världen.]]

Under decenniet från 1985 till 1995 upplevde Thailand världens högsta ekonomiska tillväxt, i genomsnitt en ökning med 9 procent per år. Ökande spekulation mot den thailändska valutan [[baht]] förde landet i en ekonomisk kris år 1997 som orsakade stora svagheter i finanssektorn. Bahten föll dramatiskt i kurs och kollapsen förde i sin tur till en större finansiell kris i hela den asiatiska regionen. Landet stabiliserade ekonomin år 1999, huvudsakligen tack vare en stark exportnäring (som upplevde en ökning på 20 procent år 2000). Tillväxten år 2003 och 2004 nådde över sex procent per år. År 2000 hade Thailand en BNP per capita på 1 954 amerikanska dollar.

Valutan [[baht]] delas upp i 100 satang.<ref name="NE" />

=== Näringsliv ===
==== Skogsbruk ====
Skogsproduktion, mestadels teakavverkning var en viktig inkomstkälla men 1998 förbjöds den eftersom teakbeståndet minskade i betydligt högre takt än nyplanteringen.

==== Råvaror ====
Naturtillgångarna i Thailand är bland annat [[trä]], [[bly]], [[gips]], [[volfram]], [[brunkol]], [[tenn]], [[gummi]], [[Fiskar|fisk]] och [[naturgas]].<ref name="CIAWorldFactbook">{{Webbref |url=https://www.cia.gov/library/publications/resources/the-world-factbook/geos/print_th.html |titel=Thailand |hämtdatum=25 april 2020 |utgivare=[[Central Intelligence Agency]] |verk=[[The World Factbook]] |språk=engelska |arkivurl=https://web.archive.org/web/20200807214840/https://www.cia.gov/library/publications/resources/the-world-factbook/geos/print_th.html |arkivdatum=7 augusti 2020 }}</ref>

==== Industri ====
Industrin omfattar [[elektronik]], [[bil]]ar och [[textil]]industri.

==== Turism ====
[[Fil:Bangkok Night Wikimedia Commons.jpg|centrerad|miniatyr|600x600px|[[Bangkok]], huvudstaden i Thailand. Det lockar över 22 miljoner besökare varje år.]]

{{multiple image
| align = right
| direction = vertical
| header = Ett kulturminne som lockar många turister till Thailand
| width = 185
| image1 = วัดอรุณราชวราราม-2.jpg
| caption1 = [[Wat Arun]], Bangkok
| image2 = วัดพระศรีรัตนศาสดาราม-5.jpg
| caption2 = Wat Phra Kaew, Bangkok
| image3 = Phra That Doi Suthep 01.jpg
| caption3 = [[Wat Phrathat Doi Suthep]], Chiang Mai
| total_width =
| alt1 =
}}

Turismen står för runt 5 procent av Thailands [[Bruttonationalprodukt|BNP]]. Landet har även ett stort och välkänt nöjesliv. Detta förekommer främst i Bangkok och de största turistorterna, exempelvis Pattaya och Phuket. Viktiga exportvaror är [[ris]], [[fisk]] och [[skaldjur]], [[dator]]er, elektriska apparater, andra lättare industrivaror och kläder. Thailand är världens största exportör av ris. Ungefär 55 procent av den odlingsbara arealen används för risodling. Landets BNP består till 40 procent av industri, till 10,5 procent av jordbruk och till 49,5 procent av service och övrigt (2000). med [[turism]], på grund av kända [[Turistort|turistmål]] som till exempel [[Ayutthaya Historical Park|Ayutthaya]], [[Pattaya]], Bangkok, [[Phuket]], [[Krabi]], [[Chiang Mai]] och [[Ko Samui]].

Landet är även väldigt populärt hos backpackers från bland annat Sverige<ref>{{Webbref|titel=Thailand » Svenska Backpackers|url=https://svenskabackpackers.se/asien/thailand/|verk=Svenska Backpackers|hämtdatum=2022-11-12|språk=sv-SE|arkivurl=https://web.archive.org/web/20221112181754/https://svenskabackpackers.se/asien/thailand/|arkivdatum=2022-11-12}}</ref>. Enkelheten med att ta sig runt, det varma vädret och de låga priserna gör det attraktivt och enkelt att besöka landet på en stram budget.

===== Sexturism och prostitution =====
Thailands hälsoministerium uppskattar att det finns 250 000 prostituerade i landet, 90% av dem är kvinnor. Sexindustrin uppstod på 1960-talet när USA inrättade flygbasen [[U-Tapao flygplats|U-Tapao]] nära Pattaya som blev en av de viktigaste baserna för B52-planen som deltog i [[Vietnamkriget]]. Samtidigt blev U-Tapao en plats där de US-amerikanska soldaterna vilade upp sig mellan striderna. Eftersom soldaterna efterfrågade både alkohol och kvinnor uppstod det snart en bar- och prostitutionsindustri på flera platser i Thailand. När Vietnamkriget tog slut 1975 och USA drog sig tillbaka uppstod ett tomrum som fylldes med utländska turister. Thailands makthavare insåg sexindustrins ekonomiska potential och uppmanade därför landets guvernörer att använda denna industri för att locka utländska turister till Thailand. Både att sälja och köpa sex är officiellt förbjudet, likaså är det otillåtet att göra reklam för prostitution. I praktiken efterlevs dessa lagar dock i väldigt liten utsträckning. Enligt journalisten [[Joakim Medin]] beror detta på att många thailändska män är sexköpare och att prostitution är en väldigt viktig del av turistnäringen, dvs. att det finns väldigt starka ekonomiska incitament att upprätthålla prostitutionen.<ref>Medin, Joakim, ''Thailandssvenskarna'', Verbal förlag 2019, sid. 73-75</ref>

=== Infrastruktur ===
==== Transporter ====
Thailands snabba ekonomiska tillväxt sedan 1980-talet har inneburit att utbyggnaden av trafikleder och annan infrastruktur har varit eftersatt. Bangkok var i början av 2000-talet en av världens mest förorenade livsmiljöer, bland annat på grund av luftföroreningar från en nästan stillastående biltrafik. Trafikproblemen har under den senare delen av 00-talet minskat genom utbyggnaden av en ny storhamn, ny storflygplats och stadsmotorvägar. I landets centrala delar har transportnätet hög standard och vägar och järnvägar till alla delar av Thailand utgår från Bangkok.<ref name="NE" />

De statliga järnvägarna i Thailand omfattar nästan 4 500 kilometer. I Bangkok finns därtill också en tunnelbana samt en högbana. För godstransporterna inom landet spelar floderna och kanalerna en viktig roll. Tidigare fanns den viktigaste hamnen i Bangkok, men då den är belägen i den inre delen av ett floddelta är den olämplig för större oceangående fartyg. Den största hamnen ligger därför i Laem Chabang vid [[Thailandviken]], 100 kilometer sydost om Bangkok.<ref name="NE" />

[[Bangkok-Suvarnabhumis flygplats]] är landets största internationella flygplats. Den ligger sydost om staden och öppnades 2007, då den ersatte den tidigare flygplatsen [[Don Mueang internationella flygplats|Don Mueang]] som blev en inrikesflygplats. Internationella flygplatser finns utöver i Bangkok även i [[Chiang Mai internationella flygplats|Chiang Mai]], Chiang Rai, [[Hat Yai internationella flygplats|Hat Yai]], [[Phukets internationella flygplats|Phuket]], Udon Thani samt i U-Tapao vid [[Pattaya]]. [[Thai Airways]] är det statliga bolaget som flyger till runt 50 länder och även driver inrikesflyg. Några mindre flygbolag finns också därtill.<ref name="NE" />

==== Sjukvård, andra viktiga samhällstjänster ====
Socialförsäkringar täcker endast en begränsad del av befolkningen. Även om pensionssystemet har reformerats, kvarstår stora skillnader mellan olika grupper. Statligt och kommunalt anställda omfattas av obligatoriska pensionssystem och kan gå i pension vid 60 års ålder. Privatanställda i formella sektorer har sedan 1999 tillgång till liknande system, dock utan en fastställd pensionsålder. År 2011 beslutades om att gradvis införa en nationell pensionsfond som ska omfatta en större andel av de som arbetar inom den informella sektorn. För ekonomiskt utsatta grupper erbjuds bidrag för funktionsnedsättning och moderskap, samt små ekonomiska stöd till de mest utsatta äldre.

Fackföreningar är lagligt erkända, men strejkrätten är begränsad och förbjuden inom vissa viktiga yrkessektorer. I den privata sektorn är endast 1,5 procent av de anställda fackligt anslutna, medan cirka 50 procent är organiserade inom statliga industriföretag. Utländsk arbetskraft diskrimineras på arbetsmarknaden och har till exempel inte rätt till arbetslöshetsersättning.<ref name=":7">{{Webbref|titel=Thailand - Uppslagsverk - NE.se|url=https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/thailand|verk=www.ne.se|hämtdatum=2025-01-24}}</ref>

== Befolkning ==
=== Demografi ===
{{Infobox land demografi WD}}

==== Urbanisering ====
Landet är ett av de minst [[Urbanisering|urbaniserade]], nära 50 procent av invånarna bor fortfarande på landsbygden.<ref name="NE" />

==== Minoriteter ====
{|class="infobox" style="font-size: 90%; border: 1px solid #999; float: right; margin-left: 1em; width: 200px;"
|- style="background:#f5f5f5;"
!colspan="2"|Etniska folkgrupper (2020 est.)<ref name="NE" />
|-
|{{Cirkeldiagram
|värde1=80.0
|etikett1=[[Thai (etnisk grupp)|thailändare]]
|värde2=10.0
|etikett2=[[Hankineser|kineser]]
|etikett3=[[Malajer|malaysier]]
|värde3=4.0
|etikett4=Övriga
|värde4=6.0
|bildram=
|bredd=250
|färg1=ivory
|färg2=lightskyblue
|färg3=darkseagreen
|färg4=gold}}
|}

I Thailand betraktades 2018 inte etniska minoriteter som [[Ursprungsfolk|urfolk]]. I de norra delarna av landet levde över 900 000 personer från olika bergsfolk. Dessa grupper var ofta marginaliserade och hade begränsade rättigheter. Endast omkring hälften av dem uppskattades ha thailändskt medborgarskap, medan resten förblir statslösa trots att många har bott i Thailand i generationer.<ref>{{Webbref|url=https://www.regeringen.se/contentassets/f7d2633fcfdb4372bf0bae74676665b8/thailand---manskliga-rattigheter-demokrati-och-rattsstatens-principer-2019.pdf|titel=Thailand – Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer: situationen per den 31 december 2018|hämtdatum=2025-01-24|datum=31 december 2018|utgivare=Regeringskansliet|sid=16}}</ref>{{Bäst före|2028-12-31|Bör följas upp efter 10 år.}}

==== Migration ====
Det finns cirka 2,2 miljoner legala och illegala invandrare i Thailand.<ref>{{webbref |url=http://www.irinnews.org/Report.aspx?ReportId=84844 |titel=THAILAND: Burmese migrant children missing out on education |utgivare=IRIN Asia |datum=15 juni 2009 |hämtdatum=10 november 2011 |språk=engelska |arkivurl=https://web.archive.org/web/20120227185950/http://www.irinnews.org/Report.aspx?ReportId=84844 |arkivdatum=27 februari 2012 }}</ref> Thailand har också lockat ett antal [[Landsförvisning|landsförvisade]] från utvecklingsländer.<ref>{{webbref |url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/6176647.stm |titel=Hard lessons in expat paradise |utgivare=[[BBC News]] |datum=14 december 2006 |hämtdatum=10 november 2011 |språk=engelska |arkivurl=https://web.archive.org/web/20110511185032/http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/6176647.stm |arkivdatum=11 maj 2011 }}</ref>

=== Språk ===
Landets officiella språk är [[thai]], som talas av över 80 procent av befolkningen som modersmål.<ref name="NE" />

=== Religion ===
[[Fil:Novice meditating in forest.jpg|miniatyr|190x190px|Barnmunk mediterar i skogen|vänster]]

Den största religionen i landet är [[buddhism]], som utövas av cirka 85 procent av alla thailändare. Den dominerande varianten är [[theravada]] som spreds till landet på [[200-talet f.Kr.]] Utöver buddhismen är drygt 6 procent av thailändarna [[Islam|muslimer]] och drygt 2 procent utövar traditionella inhemska religioner, ofta en bland av buddhism, [[kristendom]], [[daoism]] och [[ande]]tro. Dessutom är 1 procent av befolkning kristna.<ref name="NE" />

=== Sociala förhållanden ===
Den snabba ekonomiska utvecklingen i Thailand har lett till förbättrade levnadsvillkor för en stor del av befolkningen och en markant minskning av fattigdomen. År 2010 levde färre än 2 procent av thailändarna under fattigdomsgränsen, definierad som en inkomst på mindre än 1,25 US-dollar per dag. Dock har tillväxten varit starkt koncentrerad till Bangkok och dess närliggande områden, vilket har förstärkt de ekonomiska skillnaderna mellan olika regioner i landet. Sociala förmåner har utvecklats, men dessa är begränsade till thailändska medborgare. Omkring en halv miljon personer från minoritetsgrupper i norr saknar medborgarskap, liksom flera miljoner migrantarbetare, papperslösa och flyktingar från grannländer.

Nästan alla hushåll i landet har även tillgång till rent vatten, vilket är en viktig faktor för folkhälsan. Kvinnor utgör ungefär hälften av arbetsstyrkan men får ofta lägre lön än män för samma arbete och är underrepresenterade på högre positioner. År 2010 var endast fyra av landets 36 ministrar kvinnor. [[Barnarbete]] är förbjudet men förekommer inom den informella sektorn och jordbruket.

Våld inom familjen riktat mot kvinnor är olagligt men fortfarande vanligt förekommande. Även om prostitution är förbjuden är den utbredd, och människohandel är ett stort problem i landet, trots att den är olaglig. Thailand utgör en central punkt för människohandel i [[Sydostasien]], och myndigheterna arbetar aktivt för att bekämpa detta samt minska prostitutionen. Utländska medborgare är särskilt utsatta och riskerar att exploateras i slavliknande arbetsförhållanden utan ersättning. Enligt [[Unicef]] fanns det 2009 omkring 1,4 miljoner barn i Thailand som var föräldralösa, funktionsnedsatta eller levde som gatubarn.<ref name=":7" />

2025 blev Thailand det första landet i Sydostasien som godkände [[Samkönat äktenskap|samkönade äktenskap]].<ref>{{Webbref|url=https://www.dn.se/varlden/massbrollop-nar-thailand-legaliserar-samkonade-aktenskap/|titel=Massbröllop när Thailand legaliserar samkönade äktenskap|hämtdatum=2025-01-23|datum=2025-01-23|utgivare=DN}}</ref>

=== Hälsa ===
Ett omfattande vaccinationsprogram täcker samtliga småbarn, och andelen hiv-smittade i åldrarna 15–49 år var 1,3 promille år 2009, en högre andel än i närliggande länder. Antalet fall av smittsamma sjukdomar som [[malaria]] och [[tuberkulos]] har minskat, medan livsstilssjukdomar som [[cancer]], [[diabetes]] och [[Hjärt- och kärlsjukdomar|hjärt-kärlsjukdomar]] ökar. Sedan 1970-talet har varje by i landet åtminstone en frivillig hälsoarbetare, en lokal invånare som främst arbetar med förebyggande vård.<ref name=":7" />

== Kultur ==
=== Matkultur ===
{{Huvudartikel|Thailändska köket}}

Thailändska köket har sin matbas i [[ris]], [[fisk]] och [[grönsaker]]. Thailands långa kust och många vattendrag har gjort att fisk och [[skaldjur]] är mer vanliga i matlagningen än exempelvis [[fläsk]] eller [[nötkött]]. Vanliga kryddor i maten är [[Matlök|lök]], [[chili]], [[vitlök]], [[galangarot]], [[Basilika (krydda)|basilika]], [[koriander]], [[ingefära]] och [[sojasås]]. Sältan i maträtter kommer ofta från den speciella [[Fisksås|fisksåsen]]. Det är vanligt med kryddblandningar i form av currypastor, till exempel röd eller grön currypasta.

Det thailändska köket har hämtat influenser från många länder. Exempelvis kommer [[Nudlar|nudlarna]] troligen från [[Kina]]. Från såväl Kina som [[Indien]] har många [[kryddor]] hämtats. [[Portugal|Portugiser]] förde med sig [[chili]] från [[Sydamerika]] till Thailand på 1500-talet och det var då den kryddstarka maten började tillredas. I nordöstra Thailand finns influenser från det [[Laos|laotiska köket]].

Sala Thai på [[Sankt Eriksplan]] i Stockholm var enligt egen utsago först i Sverige med att servera thaimat, året ska ha varit 1987.<gallery mode="packed" heights="100">
Fil:Pad thai mound.jpg|''Phat thai''
Fil:Gai Pad Grapow with rice - Ghin Khao AUD10.90 (3973729228).jpg|''Phat kaphrao Kai''
Fil:Khao lam ข้าวหลาม riz gluant cuit avec du lait de noix de coco dans un tube de bambou thailand.jpg|''Khao lam''
Fil:TOMYUM.jpg|''Tom yum''
Fil:Tom yam noodles - Bangkok - 2017-07-20 (001).jpg|''Tom yum Kway teow''
Fil:Phanaeng mu.jpg|''Panang''
Fil:SomTam Larb StickyRice.JPG|''Som tum''
</gallery>

=== Sport ===
{{Huvudartikel|Thaiboxning}}

Muay Thai ([[thai]]: มวยไทย), är en thailändsk [[Fullkontakt|fullkontakts]] [[kampsport]]. Kampsporten har sitt ursprung från den forntida [[Thailands försvarsmakt|thailändska arméns]] närstridssystem, kallat ''Muay Boran''. [[Självförsvar]], [[vapen]] och så vidare har dock skalats bort under åratal av hårt urval då stilen optimerats för ringen och de tävlingsregler som gäller i dag.

{{multiple image
| align = right
| direction = horizontal
| header = [[Thaiboxning|Muay thai]]
| image1 = Manachai yokkao.jpg
| caption1 = Ram Muay, ritualer före kampen.
| image2 = Muay Thai Fight Us Vs Burma (80668055).jpeg
| caption2 = Muay Thai-match i Bangkok.
| image3 = Buakaw Por. Pramuk 1.jpg
| caption3 = [[Buakaw Banchamek|Buakaw]], kända internationella utövare av muay thai.
| width1 = 105
| width2 = 105
| width3 = 100
| total_width =
| alt1 =
}}

"Muay Thai är en åttapunkters kampsport, det vill säga; Fötter, knän, händer och armbågar."

I Thailand omges tävlingarna av [[ritual]]er, som att de tävlande framför en [[dans]] före matchen som sedan ackompanjeras av thailändsk [[musik]]. Denna dans kallas wai kru ram muay (boxardans). Under dansen har thaiboxarna en huvudbonad som kallas för Mongkol, vilken till formen påminner lite om en [[tennisracket]] utan [[nät]]. Dansen som utförs syfte dels till att driva bort onda andar, dels till att hedra boxarnas läromästare.

En annan ritual som utförs före matchen är wai kru, där boxaren hedrar sin [[kung]], sin [[gud]] och sin tränare genom att går tre varv runt boxningsringen och sedan buga tre gånger.

Wai kru kan se olika ut beroende på vilken Camp man tävlar för. De flesta Campen eller "klubbarna" har oftast sina egna Wai kru:s och de kan variera mycket i utseende.

Kända utövare: [[Buakaw Banchamek]], Samart Payakaroon, Dieselnoi Chor Thanasukarn, Apidej Sit-Hirun, Namkabuan Nongkee Pahuyuth, Saenchai.

== Internationella rankningar ==
{| class="wikitable"
|-
! Organisation
! Undersökning
! Rankning
|-
| [[Heritage Foundation]]/''[[The Wall Street Journal]]''
| [https://www.heritage.org/index/country/thailand Index of Economic Freedom 2019]
| 43 av 180
|-
| [[Reportrar utan gränser]]
| [https://rsf.org/en/thailand Pressfrihetsindex 2019]
| 136 av 180
|-
| [[Transparency International]]
| [https://www.transparency.org/cpi2018 Korruptionsindex 2018]
| 99 av 180
|-
| [[FN:s utvecklingsprogram]]
| [http://hdr.undp.org/sites/default/files/hdr2019.pdf Human Development Index 2018]
| 77 av 189
|}

== Se även ==
* [[Thailändsk 6-timmarsklocka]]
* [[Thailändare i Sverige]]

== Referenser ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Thailand}}
* [http://www.thaigov.go.th Thailändska regeringens sida]
* [https://www.parliament.go.th/ewtadmin/ewt/parliament_parcy/main.php?filename=interparliament2___EN Thailändska parlamentets sida]
* [http://www.tourismthailand.org Officiell webbplats för den thailändska turistmyndigheten]

{{Thailands provinser}}
{{Thailands kultur}}
{{Thailand i olympiska spelen}}
{{Thailands trupp i dam-VM i fotboll 2019}}
{{Thailändska hundraser}}
{{Thailand Masters}}
{{Auktoritetsdata}}

{{coord|15|N|101|E|display=title|type:country_region:TH}}

[[Kategori:Thailand| ]]
[[Kategori:Asiens länder]]
[[Kategori:Monarkier]]
[[Kategori:Wikipedia:Basartiklar]]

title: Konungariket Thailand · ราชอาณาจักรไทย

Flagga: Statsvapen

Huvudstad · (även största stad): Bangkok

title: Officiellt språk

Erkända nationella språk: Se alla 5: Centralthai · Nordthai · Nordöstthai · Sydthai · Lao

Erkända regionala språk: Inkluderar: Tai–kadaispråk · Austroasiatiska språk · Sinotibetanska språk · Austronesiska språk · Hmong-mienspråk

Etniska grupper: Se urval (av 62): Thai (91,5%) · Khmerer (2,3%) · Malajer (2,1%) · Bamar (1,5%) · Karen (0,6%) · Kineser (0,4%) · Hmong (0,3%) · Övriga (1,3%)

title: Statsskick

Premiärminister · Paetongtarn Shinawatra

title: Nationalförsamling

Överhus · Senaten
Underhus · Representanthuset

title: Area

title: Befolkning

2020 års uppskattning · 69 799 978 (20:e)

BNP (PPP): 2023 års beräkning

BNP (nominell): 2023 års beräkning

title: Tidszon

Tidszon: Topografi

Högsta punkt · Doi Inthanon, 2 565 m ö.h.

title: Språk

Officiella språk: thai

Språk: Denna lista hämtas från Wikidata. Informationen kan ändras där.


text:
# Uloborus danolius
Uloborus danolius är en spindelart som beskrevs av Benoy Krishna Tikader 1969. Uloborus danolius ingår i släktet Uloborus och familjen krusnätsspindlar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Uloborus danolius

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Uloborus danolius''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Krusnätsspindlar]]
| familia = Uloboridae
| genus_sv =
| genus = [[Uloborus]]
| species_sv =
| species = '''Uloborus danolius'''
| taxon = Uloborus danolius
| taxon_authority = [[Benoy Krishna Tikader|Tikader]], 1969
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Uloborus danolius'''''<ref name = "col276513"/> är en [[spindlar|spindel]]art som beskrevs av [[Benoy Krishna Tikader]] 1969. ''Uloborus danolius'' ingår i [[släkte]]t ''[[Uloborus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[krusnätsspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/uloborus+danolius/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col276513">Tikader, B. K. (1969d) Two new spiders of the genus ''Uloborus'' of the family Uloboridae from India., ''Proc. Indian Acad. Sci.'' '''70'''(B): 127-130.</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

[[Kategori:Krusnätsspindlar]]
[[Kategori:Uloborus|danolius]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Krusnätsspindlar · Uloboridae

Släkte: Uloborus

Art: Uloborus danolius

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Tikader, 1969


text:
# Peperomia rotundifolia
Peperomia rotundifolia är en pepparväxtart som först beskrevs av Carl von Linné, och fick sitt nu gällande namn av Carl Sigismund Kunth. Peperomia rotundifolia ingår i släktet peperomior, och familjen pepparväxter. Utöver nominatformen finns också underarten P. r. ovata.

title: Peperomia rotundifolia

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|pepparväxt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Peperomia rotundifolia''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Pepparordningen]]
| ordo = Piperales
| familia_sv = [[Pepparväxter]]
| familia = Piperaceae
| genus_sv = [[Peperomior]]
| genus = Peperomia
| species_sv =
| species = '''Peperomia rotundifolia'''
| taxon = Peperomia rotundifolia
| taxon_authority = ([[Carl von Linné|Linné]]) [[Carl Sigismund Kunth|Kunth]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Piper rotundifolium'' [[Carl von Linné|Linné]]
''Piper nummulariifolium'' [[Olof Swartz|Sw.]]
''Peperomia vernouana'' [[William Trelease|Trel.]]
''Peperomia tonduzii'' C. DC. ex Th. Dur. & Pitt.
''Peperomia tenuicaulis'' C. DC.
''Peperomia rotundifolia'' var.'' subglabrilimba'' C. DC.
''Peperomia rotundifolia'' var.'' subelliptica'' [[William Trelease|Trel.]]
''Peperomia rotundifolia'' var.'' pilosior'' ([[Friedrich Anton Wilhelm Miquel|Miq.]]) C. DC.
''Peperomia rotundifolia'' var.'' obcordata'' ([[Friedrich Anton Wilhelm Miquel|Miq.]]) [[Gustav Adolf Hugo Dahlstedt|Dahlst.]]
''Peperomia prostrata'' Hort. Williams
''Peperomia mascharena'' C. DC.
''Peperomia lanjouwii'' [[Truman George Yuncker|Yunck.]]
''Peperomia koepperi'' [[William Trelease|Trel.]]
''Peperomia delicatissima'' [[William Trelease|Trel.]]
''Peperomia cruentata'' [[William Trelease|Trel.]]
''Peperomia bangrooana'' C. DC.
''Acrocarpidium nummularifolium'' f.'' pilosior'' [[Friedrich Anton Wilhelm Miquel|Miq.]]
''Acrocarpidium nummularifolium'' ([[Olof Swartz|Sw.]]) [[Friedrich Anton Wilhelm Miquel|Miq.]]
}}

'''''Peperomia rotundifolia'''''<ref name = "C132"/> är en [[pepparväxter|pepparväxt]]art som först beskrevs av [[Carl von Linné]], och fick sitt nu gällande namn av [[Carl Sigismund Kunth]]. ''Peperomia rotundifolia'' ingår i [[släkte]]t [[Peperomia|peperomior]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[pepparväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Utöver nominatformen finns också underarten ''P. r. ovata''.<ref name="COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16766226|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Kunth, 1815 ''In: Nov. Gen. & Sp. 1: 65''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-09-14 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Peperomia rotundifolia|''Peperomia rotundifolia''}}
* {{wikispecies|Peperomia rotundifolia|''Peperomia rotundifolia''}}

[[Kategori:Peperomior]]
[[Kategori:Peperomia|rotundifolia]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Pepparordningen · Piperales

Familj: Pepparväxter · Piperaceae

Släkte: Peperomior · Peperomia

Art: Peperomia rotundifolia

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Peperomia rotundifolia

Auktor: (Linné) Kunth

title: Synonymer

Synonymer: Piper rotundifolium Linné · Piper nummulariifolium Sw. · Peperomia vernouana Trel. · Peperomia tonduzii C. DC. ex Th. Dur. & Pitt. · Peperomia tenuicaulis C. DC. · Peperomia rotundifolia var. subglabrilimba C. DC. · Peperomia rotundifolia var. subelliptica Trel. · Peperomia rotundifolia var. pilosior (Miq.) C. DC. · Peperomia rotundifolia var. obcordata (Miq.) Dahlst. · Peperomia prostrata Hort. Williams · Peperomia mascharena C. DC. · Peperomia lanjouwii Yunck. · Peperomia koepperi Trel. · Peperomia delicatissima Trel. · Peperomia cruentata Trel. · Peperomia bangrooana C. DC. · Acrocarpidium nummularifolium f. pilosior Miq. · Acrocarpidium nummularifolium (Sw.) Miq.


text:
# Prins Adolf, hertig av Cambridge
Prins Adolf, hertig av Cambridge (eng. Adolphus Frederick), född 24 februari 1774 på Buckingham House (senare Buckingham Palace), död 8 juli 1850 på Cambridge House i London, var en brittisk fältmarskalk. Han var sjunde son till kung Georg III av Storbritannien och hans gemål, Charlotte av Mecklenburg-Strelitz (1744–1818) och den yngste av kungens söner som överlevde barndomen. Adolf gifte sig 1818 i Kassel och London med prinsessan Augusta av Hessen-Kassel (1797–1889).
Som befälhavare över de brittiska förtrupperna deltog han 1793 i fälttåget mot republiken Förenade Nederländerna, blev samma år tillfångatagen i slaget vid Hondschoote, men utlämnades snart. År 1794 gjorde han sitt inträde i överhuset, men spelade där inte någon betydande roll.
År 1803 ställdes han i spetsen för Hannovers försvar, men avskedades ej långt därefter. År 1816 blev han generalståthållare och 1831 vicekung över Hannover. I detta land införde han 1833 en ny författning och vann genom sin mildhet och sin förkärlek för de sköna konsterna (särskilt för teatern) folkets kärlek. År 1837 återvände han till England och dog där 1850.

## Barn
- Prins George, hertig av Cambridge (1819–1904) gift med Louisa Fairbrother (1816-1890)
- Prinsessan Augusta av Cambridge (1822–1916), gift med storhertig Fredrik Vilhelm av Mecklenburg-Strelitz (1819–1904)
- Prinsessan Mary Adelaide av Cambridge (1833–1897), gift med Franz, hertig av Teck (1837–1900) och mor till drottning Mary av Storbritannien.

title: Prins Adolf, hertig av Cambridge

wikitext:
{{Faktamall biografi WD}}

'''Prins Adolf, hertig av Cambridge''' ([[engelska|eng.]] ''Adolphus Frederick''), född [[24 februari]] [[1774]] på Buckingham House (senare [[Buckingham Palace]]), död [[8 juli]] [[1850]] på Cambridge House i [[London]], var en [[Storbritannien|brittisk]] [[fältmarskalk]]. Han var sjunde son till kung [[Georg III av Storbritannien]] och hans gemål, [[Charlotte av Mecklenburg-Strelitz]] (1744–1818) och den yngste av kungens söner som överlevde barndomen. Adolf gifte sig 1818 i [[Kassel]] och London med prinsessan [[Augusta av Hessen-Kassel, hertiginna av Cambridge|Augusta av Hessen-Kassel]] (1797–1889).

Som befälhavare över de brittiska förtrupperna deltog han 1793 i [[fälttåg]]et mot [[republiken Förenade Nederländerna]], blev samma år tillfångatagen i slaget vid [[Hondschoote]], men utlämnades snart. År 1794 gjorde han sitt inträde i [[överhuset]], men spelade där inte någon betydande roll.

År 1803 ställdes han i spetsen för [[Kurfurstendömet Braunschweig-Lüneburg|Hannovers]] försvar, men avskedades ej långt därefter. År 1816 blev han general[[ståthållare]] och 1831 [[vicekung]] över Hannover. I detta land införde han 1833 en ny författning och vann genom sin mildhet och sin förkärlek för [[de sköna konsterna]] (särskilt för [[teater]]n) folkets kärlek. År 1837 återvände han till [[England]] och dog där 1850.

== Barn ==
* [[Prins George, hertig av Cambridge]] (1819–1904) gift med Louisa Fairbrother (1816-1890)
* [[Prinsessan Augusta av Cambridge]] (1822–1916), gift med storhertig [[Fredrik Vilhelm av Mecklenburg-Strelitz]] (1819–1904)
* [[Mary Adelaide av Cambridge|Prinsessan Mary Adelaide av Cambridge]] (1833–1897), gift med [[Franz, hertig av Teck]] (1837–1900) och mor till drottning [[Mary av Teck|Mary]] av Storbritannien.

== Referenser ==
=== Noter ===
<references/>
=== Allmänna källor ===
{{ugglan|artikel=Cambridge, 1. Adolphus Frederick, hertig af C., grefve af Tipperary, baron af Culloden|url=https://runeberg.org/nfbd/0577.html}}

== Externa länkar ==
* {{Commonscat|Prince Adolphus, Duke of Cambridge}}

{{Auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Adolf av Cambridge}}
[[Kategori:Huset Hannover]]
[[Kategori:Brittiska prinsar]]
[[Kategori:Brittiska fältmarskalkar]]
[[Kategori:Brittiska hertigar]]
[[Kategori:Personer från London]]
[[Kategori:Födda 1774]]
[[Kategori:Avlidna 1850]]
[[Kategori:Män]]

title: Befattning

Befattning: Ledamot av Kronrådet · Ledamot av Brittiska överhuset (–) · Hertig av Cambridge (1801–1850)

Maka: Augusta av Hessen-Kassel, hertiginna av Cambridge · (g. 1818–)

Barn: Prins George, hertig av Cambridge (f. 1819) · Augusta av Cambridge (f. 1822) · Prinsessan Mary Adelaide av Cambridge (f. 1833)

Föräldrar: Georg III av Storbritannien · Charlotte av Mecklenburg-Strelita

Släktingar: Georg IV av Storbritannien (syskon) · Prins Fredrik, hertig av York och Albany (syskon) · Vilhelm IV av Storbritannien (syskon) · Charlotte av Storbritannien (syskon) · Prins Edvard, hertig av Kent och Strathearn (syskon) · Prinsessan Augusta Sofia av Storbritannien (syskon) · Prinsessan Elisabet av Storbritannien (syskon) · Ernst August I av Hannover (syskon) · Prins August Fredrik, hertig av Sussex (syskon) · Prinsessan Maria, hertiginna av Gloucester och Edinburgh (syskon) · Prinsessan Sofia av Storbritannien (syskon) · Prinsessan Amelia av Storbritannien (syskon)

title: Utmärkelser

Utmärkelser: Storkorset av Nederländska Lejonorden (1835) · Andreasorden · Strumpebandsorden · Svarta örns orden · Riddare med storkors av Sankt Mikaels och Sankt Georgsorden · Riddare med storkors av Bathorden

title: Heraldiskt vapen

Heraldiskt vapen: Redigera Wikidata


text:
# Ispalatset (Sankt Petersburg)
Ispalatset (ryska: Ледовый Дворец, Ledovy Dvorets) är en inomhusarena i Sankt Petersburg, Ryssland. Den byggdes inför VM i ishockey 2000 och öppnades 1999. Publikkapaciteten är 12 300.
Ispalatset används främst för ishockey och är hemmaplan för SKA Sankt Petersburg. I arenan avgjordes Europeiska klubbmästerskapet i ishockey åren 2005, 2006, 2007 and 2008. Hallen används också för konserter, utställningar och som skridskobana.
Sting spelade här under sin Symphonicities Tour den 13 september 2010, tillsammans med The Royal Philharmonic Orchestra.

title: Ispalatset (Sankt Petersburg)

wikitext:
{{Arena
|namn            = Ispalatset
|bild            =
|bildtext        =
|officiellt_namn = Ledovy Dvorets
|smeknamn        =
|placering       = [[Sankt Petersburg]], [[Ryssland]]
|typ             =
|ägare           =
|underhåll       =
|hemmalag        = [[SKA Sankt Petersburg]]
|kostnad         =
|arkitekt        =
|entreprenör     =
|storlek         =
|underlag        =
|kapacitet       = 12 300<ref>http://www.newarena.spb.ru/palace/#tech</ref>
|evenemang       =
|webbplats       =
|byggstart       = 1998
|färdigställd    =
|öppnade         = [[1999]]
|renoverad       =
|utbyggd         =
|stängd          =
|rivd            =
|arenaranking    =
}}

'''Ispalatset''' (ryska: Ледовый Дворец, ''Ledovy Dvorets'') är en inomhusarena i [[Sankt Petersburg]], [[Ryssland]]. Den byggdes inför [[Världsmästerskapet i ishockey för herrar 2000|VM i ishockey 2000]] och öppnades 1999. Publikkapaciteten är 12 300.

Ispalatset används främst för [[ishockey]] och är hemmaplan för [[SKA Sankt Petersburg]]. I arenan avgjordes [[Europeiska klubbmästerskapet i ishockey]] åren 2005, 2006, 2007 and 2008. Hallen används också för konserter, utställningar och som skridskobana.

[[Sting]] spelade här under sin ''Symphonicities Tour'' den 13 september 2010, tillsammans med The Royal Philharmonic Orchestra.

== Referenser ==
<references/>

== Externa länkar ==
*[https://web.archive.org/web/20070929102902/http://www.hockeyarenas.net/index.php3?page=3000&ctID=ru&arID=96 Hockeyarenas.net -  Ice Palace]
*[http://www.worldstadiums.com/stadium_pictures/europe/russia/st_petersburg_dvorec.shtml worldstadiums.com - Ice Palace]
*[http://www.newarena.spb.ru/ Officiell webbplats (på Ryska)]

[[Kategori:Ishallar i Ryssland]]
[[Kategori:Sportanläggningar invigda 2006]]
[[Kategori:Sport i Sankt Petersburg]]
[[Kategori:Byggnader och anläggningar i Sankt Petersburg]]

title: Datum


text:
# Oxalis macra
Oxalis macra är en harsyreväxtart som beskrevs av Schlechter. Oxalis macra ingår i släktet oxalisar, och familjen harsyreväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Oxalis macra

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|harsyreväxt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Oxalis macra''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Harsyreordningen]]
| ordo = Oxalidales
| familia_sv = [[Harsyreväxter]]
| familia = Oxalidaceae
| genus_sv = [[Oxalisar]]
| genus = Oxalis
| species_sv =
| species = '''Oxalis macra'''
| taxon = Oxalis macra
| taxon_authority = Schlechter
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Oxalis macra'''''<ref name = "C132"/> är en [[harsyreväxter|harsyreväxtart]] som beskrevs av Schlechter. ''Oxalis macra'' ingår i [[släkte]]t [[Oxalis|oxalisar]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[harsyreväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16745335|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Schlechter, 1899 ''In: Engl. Jahrb. 27: 155''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-09-09 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Oxalis macra|''Oxalis macra''}}

[[Kategori:Oxalisar]]
[[Kategori:Oxalis|macra]]

title: Systematik

Ordning: Harsyreordningen · Oxalidales

Familj: Harsyreväxter · Oxalidaceae

Släkte: Oxalisar · Oxalis

Art: Oxalis macra

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Oxalis macra

Auktor: Schlechter


text:
# Hexactinella spongiosa
Hexactinella spongiosa är en svampdjursart som beskrevs av Isao Ijima 1927. Hexactinella spongiosa ingår i släktet Hexactinella och familjen Tretodictyidae.
Artens utbredningsområde är havet kring Indonesien. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Hexactinella spongiosa

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svampdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Hexactinella spongiosa''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Svampdjur]]
| phylum = Porifera
| classis_sv = [[Glassvampar]]
| classis = Hexactinellida
| ordo_sv =
| ordo = [[Hexactinosida]]
| familia_sv =
| familia = [[Tretodictyidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Hexactinella]]
| species_sv =
| species = '''Hexactinella spongiosa'''
| taxon = Hexactinella spongiosa
| taxon_authority = [[Isao Ijima|Ijima]], 1927
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Hexactinella spongiosa'''''<ref name = "col47001"/> är en [[svampdjur|svampdjurs]]art som beskrevs av [[Isao Ijima]] 1927. ''Hexactinella spongiosa'' ingår i [[släkte]]t ''[[Hexactinella]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Tretodictyidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är havet kring [[Indonesien]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/hexactinella+spongiosa/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col47001">Hooper, J.N.A.; Van Soest, R.W.M. (Ed.) (2002) Systema Porifera: a guide to the classification of Sponges., Kluwer Academic/Plenum Publishers: New York, NY (USA). {{ISBN|0-306-47260-0}}. xix, 1-1101, 1103-1706 (2 volumes) pp.</ref>
<ref name = "source">''WoRMS Porifera: World Porifera Database''. Soest R. van (ed), 2008-10-22</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om glassvampar}}

[[Kategori:Glassvampar]]
[[Kategori:Hexactinella|spongiosa]]

title: Systematik

Stam: Svampdjur · Porifera

Klass: Glassvampar · Hexactinellida

Ordning: Hexactinosida

Familj: Tretodictyidae

Släkte: Hexactinella

Art: Hexactinella spongiosa

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Ijima, 1927


text:
# Nyctemera leucostigma
Nyctemera leucostigma är en fjärilsart som beskrevs av Snellen van Vollenhoven 1863. Nyctemera leucostigma ingår i släktet Nyctemera och familjen björnspinnare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Nyctemera leucostigma

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Nyctemera leucostigma''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Björnspinnare]]
| familia = Arctiidae
| genus_sv =
| genus = [[Nyctemera]]
| species_sv =
| species = '''Nyctemera leucostigma'''
| taxon = Nyctemera leucostigma
| taxon_authority = Snellen van Vollenhoven 1863
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Nyctemera leucostigma'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av Snellen van Vollenhoven 1863. ''Nyctemera leucostigma'' ingår i [[släkte]]t ''[[Nyctemera]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[björnspinnare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/nyctemera+leucostigma/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om björnspinnare}}

[[Kategori:Björnspinnare]]
[[Kategori:Nyctemera|leucostigma]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Björnspinnare · Arctiidae

Släkte: Nyctemera

Art: Nyctemera leucostigma

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Snellen van Vollenhoven 1863