text:
# Tranemo kommun
Tranemo kommun är en kommun i Västra Götalands län, i före detta Älvsborgs län. Centralort är Tranemo.

## Administrativ historik
Kommunens område motsvarar socknarna: Ambjörnarp, Dalstorp, Hulared, Ljungsarp, Länghem, Mossebo, Månstad, Nittorp, Sjötofta, Södra Åsarp, Tranemo och Ölsremma. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn.
Vid kommunreformen 1952 bildades fyra storkommuner i området: Dalstorp (av kommunerna Dalstorp, Hulared, Ljungsarp, Nittorp och Ölsremma), Limmared (av Södra Åsarp, namnändring 25 januari 1952), Länghem (av Dannike, Länghem och Månstad) samt Tranemo (av Ambjörnarp, Mossebo, Sjötofta och Tranemo). 1953 överfördes sedan en del (Mossebo) från Tranemo landskommun till Dalstorps landskommun.
1967 införlivades Limmareds landskommun och delar ur Länghems landskommun (Länghems och Månstads församlingar)  i Tranemo landskommun. Tranemo kommun bildades vid kommunreformen 1971 genom en ombildning av Tranemo landskommun. 1974 införlivades Dalstorps kommun.
Kommunen ingick från bildandet till 1996 i Sjuhäradsbygdens domsaga och ingår sedan 1996 i Borås domkrets.

## Geografi
Kommunen är belägen i de sydöstra delarna av landskapet Västergötland och gränsar i nordöst till Jönköpings kommun och i sydöst till Gislaveds kommun, båda i Jönköpings län. I väster gränsar kommunen till Svenljunga kommun, i nordväst till Borås kommun och i norr till Ulricehamns kommun, alla i före detta Älvsborgs län. Ån Ätran rinner genom kommunens nordvästra del.

### Topografi och hydrografi
Kommunen domineras av dalgångar kring Jälmån, Sämån (Månstadån) och flera andra åar. I kommunen finns flera exempel på gammal odlings- och ängsmark. Det finns gott om småsjöar och myrmarker runtom i skogarna, se lista över insjöar i Tranemo kommun. Skogen i kommunen är främst gran- och tallskog, kring Torpa stenhus i nordväst finns dock gott om lövskog.

### Administrativ indelning
Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i tre församlingar: Dalstorps församling, Länghems församling och Tranemo församling.
Från 2016 indelas kommunen i följande distrikt, vilka motsvarar socknarna:

- Ambjörnarp
- Dalstorp
- Hulared
- Ljungsarp
- Länghem
- Mossebo
- Månstad
- Nittorp
- Sjötofta
- Södra Åsarp
- Tranemo
- Ölsremma

### Tätorter
Vid Statistiska centralbyråns tätortsavgränsning den 31 december 2023 fanns det tio tätorter i Tranemo kommun. Totalt bodde 8 678 personer i kommunens tätorter, en tätortsgrad av 73,0 %. Totalt utgjorde tätorternas landareal 1 227 hektar av kommunens landyta av 74 118 hektar, eller 1,7 %.
| Nr | Tätort     | Folkmängd (2023) | Landareal hektar (2023) | Invånare per km² (2023) |
| -- | ---------- | ---------------- | ----------------------- | ----------------------- |
| 1  | Tranemo    | 3 455            | 364                     | 950                     |
| 2  | Limmared   | 1 441            | 149                     | 966                     |
| 3  | Länghem    | 1 091            | 146                     | 746                     |
| 4  | Dalstorp   | 719              | 154                     | 467                     |
| 5  | Grimsås    | 680              | 119                     | 573                     |
| 6  | Ambjörnarp | 303              | 95                      | 321                     |
| 7  | Rosenlund  | 302              | 38                      | 796                     |
| 8  | Uddebo     | 269              | 67                      | 402                     |
| 9  | Nittorp    | 216              | 46                      | 466                     |
| 10 | Ljungsarp  | 202              | 49                      | 416                     |

Centralorten är i fet stil.

## Styre och politik

### Styre
Mandatperioden 2010–2014 styrdes kommunen av Alliansen, vilka samlade 19 av 37 mandat i kommunfullmäktige. De fortsatte styra även efter valet 2014. Två år senare blev det dock maktskifte där Kristdemokraterna och Liberalerna bytte sida och gick samman med de rödgröna. Den nya blocköverskridande koalitionen fortsatte styra även efter valet 2018.
Mandatperioden 2022–2026 styrs kommunen av Socialdemokraterna, Centerpartiet och Liberalerna.

### Kommunfullmäktige

#### Presidium
| Presidium 2022-2026    | Presidium 2022-2026 | Presidium 2022-2026 |
| ---------------------- | ------------------- | ------------------- |
| Ordförande             | S                   | Eva-Karin Haglund   |
| Förste vice ordförande | M                   | Stephan Bergman     |
| Andre vice ordförande  | C                   | Jörgen Eriksson     |

#### Mandatfördelning 1970–2022
Efter valet 2018 fanns tre politiska vildar i kommunfullmäktige. Av dessa kom två stycken kommer från Moderaterna men gick  gått över till Kristdemokraterna, men en var avhoppad Sverigedemokrat.
| 17 | 13 | 5 | 6 |

| 37 |

| 17 | 17 | 4 | 7 |

| 37 | 8 |

| 17 | 16 | 4 |  | 7 |

| 37 | 8 |

| 18 | 14 | 4 | 2 | 7 |

| 34 | 11 |

| 19 | 14 | 2 |  | 9 |

| 34 | 11 |

| 18 | 12 | 5 | 2 | 8 |

| 35 | 10 |

| 18 | 2 | 12 | 4 | 2 | 7 |

| 30 | 15 |

| 13 |  |  | 9 | 3 | 3 | 7 |

| 27 | 10 |

| 16 |  | 9 | 3 | 2 | 6 |

| 23 | 14 |

| 15 | 2 | 9 |  | 3 | 7 |

| 24 | 13 |

|  | 15 |  | 10 | 2 | 3 | 5 |

| 19 | 18 |

|  | 14 |  | 11 | 2 | 2 | 6 |

| 18 | 19 |

|  | 13 | 2 | 2 | 8 | 2 | 2 | 7 |

| 21 | 16 |

|  | 13 | 2 | 4 | 9 |  | 2 | 5 |

| 17 | 20 |

| 2 | 13 |  | 5 | 8 |  | 2 | 5 |

| 18 | 19 |

|  | 12 |  | 6 | 8 |  | 2 | 6 |

| 20 | 17 |

### Nämnder

#### Kommunstyrelse
| Presidium 2023-2026    | Presidium 2023-2026 | Presidium 2023-2026 |
| ---------------------- | ------------------- | ------------------- |
| Ordförande             | S                   | Driton Bilalli      |
| Förste vice ordförande | M                   | Niklas Gardewik     |
| Andre vice ordförande  | S                   | Lennart Haglund     |

#### Övriga nämnder
| Nämnd                  | Ordförande       | Ordförande              | Vice ordförande     | Vice ordförande          |
| ---------------------- | ---------------- | ----------------------- | ------------------- | ------------------------ |
| Arbetsmarknadsnämnden  |                  | Svenljunga kommun utser | S                   | Driton Bilalli           |
| IT-nämnden             | S                | Driton Bilalli          |                     | Ulricehamns kommun utser |
| Krisledningsnämnden    | S                | Driton Billali          | M                   | Niklas Gardewik          |
| Miljö- och byggnämnden |                  | Gislaveds kommun utser  |                     | Gislaveds kommun utser   |
| Personalnämnden        |                  | Svenljunga kommun utser | S                   | Driton Bilalli           |
| Valnämnden             | Fredrik Björkman | S                       | Sven-Olof Andersson |                          |
| Överförmyndarnämnden   | S                | Driton Bilalli          | M                   | Niklas Gardewik          |

## Ekonomi och infrastruktur

### Näringsliv
Kommunen domineras av tillverkningsindustri, och i kommunen finns fabriker som bland annat producerar badrumsinredningar, glas, kabel, bildelar, färg och träprodukter. Tranemo hade 2007 landets lägsta arbetslöshet .

### Infrastruktur

#### Transporter
Från nordväst mot sydost genomkorsas kommunen av riksväg 27 varifrån länsväg 157 tar av åt norr i Limmared. Länsväg 156 sträcker sig från väster mot nordöst. Från nordväst till sydöst sträcker sig även järnvägen Kust till kust-banan mellan Borås och Växjö som trafikeras av SJ:s fjärrtåg med stopp i Limmared. De numer nedlagda Falkenbergs järnväg och Västra Centralbanan passerade även de genom kommunen.

## Befolkning

### Demografi

#### Befolkningsutveckling
Kommunen har 11 837 invånare (31 mars 2025), vilket placerar den på 190:e plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner.
| Befolkningsutvecklingen i Tranemo kommun 1970–2020 | Befolkningsutvecklingen i Tranemo kommun 1970–2020 | Befolkningsutvecklingen i Tranemo kommun 1970–2020 | Befolkningsutvecklingen i Tranemo kommun 1970–2020 | Befolkningsutvecklingen i Tranemo kommun 1970–2020 |
| -------------------------------------------------- | -------------------------------------------------- | -------------------------------------------------- | -------------------------------------------------- | -------------------------------------------------- |
|                                                    |                                                    |                                                    |                                                    |                                                    |
| År                                                 |                                                    |                                                    | Folkmängd                                          |                                                    |
| 1970                                               | 1970                                               |                                                    | 11 587                                             |                                                    |
| 1975                                               | 1975                                               |                                                    | 11 786                                             |                                                    |
| 1980                                               | 1980                                               |                                                    | 12 413                                             |                                                    |
| 1985                                               | 1985                                               |                                                    | 12 233                                             |                                                    |
| 1990                                               | 1990                                               |                                                    | 12 462                                             |                                                    |
| 1995                                               | 1995                                               |                                                    | 12 354                                             |                                                    |
| 2000                                               | 2000                                               |                                                    | 12 037                                             |                                                    |
| 2005                                               | 2005                                               |                                                    | 11 804                                             |                                                    |
| 2010                                               | 2010                                               |                                                    | 11 587                                             |                                                    |
| 2015                                               | 2015                                               |                                                    | 11 619                                             |                                                    |
| 2020                                               | 2020                                               |                                                    | 11 885                                             |                                                    |

## Kultur

### Kommunvapen
Blasonering: I grönt fält en stående trana av silver med röd hjässa samt med lyftad vinge, hållande i höger fot en nedåtriktad glasblåsarpipa av silver med anfångad röd glasmassa.
Kommunvapnet antogs av sammanläggningsdelegerade för Tranemo kommun, alltså det organ som verkade inom kommunblocket innan kommunen var färdigbildad. Detta skedde 1973, under brytningstiden mellan en äldre och en nyare lagstiftning, varför vapnet blev det sista som fick en kunglig fastställelse, för att redan året efter registreras i PRV. Tranan och det gröna syftar på ortnamnet. Glasblåsarpipan symboliserar glasindustrin i området och för att bättre skilja vapnet från till exempel Tranås kommun, som också har en trana.

title: Tranemo kommun

wikitext:
{{faktamall svensk kommun WD}}

'''Tranemo kommun''' är en [[Sveriges kommuner|kommun]] i [[Västra Götalands län]], i före detta [[Älvsborgs län]]. [[Centralort]] är [[Tranemo]].

== Administrativ historik ==
Kommunens område motsvarar [[socken|socknarna]]: [[Ambjörnarps socken|Ambjörnarp]], [[Dalstorps socken|Dalstorp]], [[Hulareds socken|Hulared]], [[Ljungsarps socken|Ljungsarp]], [[Länghems socken|Länghem]], [[Mossebo socken|Mossebo]], [[Månstads socken|Månstad]], [[Nittorps socken|Nittorp]], [[Sjötofta socken|Sjötofta]], [[Södra Åsarps socken|Södra Åsarp]], [[Tranemo socken|Tranemo]] och [[Ölsremma socken|Ölsremma]]. I dessa socknar bildades vid [[kommunreformen 1862]] landskommuner med motsvarande namn.

Vid [[kommunreformen 1952]] bildades fyra [[storkommun]]er i området: ''[[Dalstorps landskommun|Dalstorp]]'' (av kommunerna Dalstorp, [[Hulareds landskommun|Hulared]], [[Ljungsarps landskommun|Ljungsarp]], [[Nittorps landskommun|Nittorp]] och [[Ölsremma landskommun|Ölsremma]]), ''[[Limmareds landskommun|Limmared]]'' (av [[Södra Åsarps landskommun|Södra Åsarp]], namnändring 25 januari 1952), ''[[Länghems landskommun|Länghem]]'' (av [[Dannike landskommun|Dannike]], Länghem och [[Månstads landskommun|Månstad]]) samt ''[[Tranemo storkommun|Tranemo]]'' (av [[Ambjörnarps landskommun|Ambjörnarp]], [[Mossebo landskommun|Mossebo]], [[Sjötofta landskommun|Sjötofta]] och Tranemo). 1953 överfördes sedan en del (Mossebo) från Tranemo landskommun till Dalstorps landskommun.

1967 införlivades Limmareds landskommun och delar ur Länghems landskommun (Länghems och Månstads församlingar)  i Tranemo landskommun. Tranemo kommun bildades vid [[kommunreformen 1971]] genom en ombildning av Tranemo landskommun. 1974 införlivades [[Dalstorps kommun]].<ref>{{Bokref/Sveriges kommunindelning 1863-1993}}</ref>

Kommunen ingick från bildandet till 1996 i [[Sjuhäradsbygdens domsaga]] och ingår sedan 1996 i [[Borås domkrets]].<ref>[[Elsa Trolle Önnerfors]]: [http://bebyggelseregistret.raa.se/bbr2/show/bilaga/showDokument.raa;jsessionid=9CC4E2CD21EAC94A6CC806321A0A6B6D?dokumentId=21000001448404&thumbnail=false ''Domsagohistorik - Borås tingsrätt'' (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)]</ref>

== Geografi ==
Kommunen är belägen i de sydöstra delarna av [[Landskap i Sverige|landskapet]] [[Västergötland]] och gränsar i nordöst till [[Jönköpings kommun]] och i sydöst till [[Gislaveds kommun]], båda i [[Jönköpings län]]. I väster gränsar kommunen till [[Svenljunga kommun]], i nordväst till [[Borås kommun]] och i norr till [[Ulricehamns kommun]], alla i före detta Älvsborgs län. Ån [[Ätran]] rinner genom kommunens nordvästra del.

=== Topografi och hydrografi ===
{{Se även|Lista över insjöar i Tranemo kommun}}

Kommunen domineras av dalgångar kring Jälmån, Sämån (Månstadån) och flera andra åar. I kommunen finns flera exempel på gammal odlings- och ängsmark. Det finns gott om småsjöar och [[myrmark]]er runtom i skogarna, se [[lista över insjöar i Tranemo kommun]]. Skogen i kommunen är främst [[gran]]- och [[tallskog]], kring [[Torpa stenhus]] i nordväst finns dock gott om [[lövskog]].<ref>Nationalencyklopedin, band 18, 1995</ref>

=== Administrativ indelning ===
Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i tre församlingar: [[Dalstorps församling]], [[Länghems församling]] och [[Tranemo församling]].

[[File:Distrikt Tranemo.jpg|mini|Distrikt (socknar) inom Tranemo kommun]]

Från 2016 indelas kommunen i följande [[Sveriges distrikt|distrikt]], vilka motsvarar socknarna<ref>{{Sveriges distrikt}}</ref>:
{{kolumner}}
*[[Ambjörnarps distrikt|Ambjörnarp]]
*[[Dalstorps distrikt|Dalstorp]]
*[[Hulareds distrikt|Hulared]]
*[[Ljungsarps distrikt|Ljungsarp]]
*[[Länghems distrikt|Länghem]]
*[[Mossebo distrikt|Mossebo]]
*[[Månstads distrikt|Månstad]]
*[[Nittorps distrikt|Nittorp]]
*[[Sjötofta distrikt|Sjötofta]]
*[[Södra Åsarps distrikt|Södra Åsarp]]
*[[Tranemo distrikt|Tranemo]]
*[[Ölsremma distrikt|Ölsremma]]
{{kolumner-slut}}

=== Tätorter ===
Vid [[Statistiska centralbyrån]]s tätortsavgränsning den 31 december 2023 fanns det tio [[tätort]]er i Tranemo kommun. Totalt bodde 8 678 personer i kommunens tätorter, en [[tätortsgrad]] av 73,0 %.<ref name="Tätort2023">{{Webbref |url=https://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0810__MI0810A/LandarealTatortN/ |titel=Folkmängd och landareal i tätorter, per tätort. Vart femte år 1960 - 2023 |hämtdatum=21 juli 2025 |verk=Statistikdatabasen |utgivare=[[Statistiska centralbyrån]]}}</ref> Totalt utgjorde tätorternas landareal 1 227 hektar av kommunens landyta av 74 118 hektar, eller 1,7 %.<ref name="Tätort2023"/><ref>{{Webbref |url=https://www.statistikdatabasen.scb.se/pxweb/sv/ssd/START__MI__MI0802/Areal2012NN/ |titel=Land- och vattenareal per den 1 januari efter region och arealtyp (uppdateras ej). År 2012 - 2024 |hämtdatum=21 juli 2025 |verk=Statistikdatabasen |utgivare=[[Statistiska centralbyrån]]}}</ref>

{|class="wikitable sortable" style="text-align:right;"
! Nr !! Tätort !! Folkmängd
(2023) !! Landareal [[hektar]]
(2023) !! Invånare per km²
(2023)
|-
| 1 || align="left" | '''[[Tranemo]]''' || {{nts|3455}} || {{nts|364}} || {{nts|950}}
|-
| 2 || align="left" | [[Limmared]] || {{nts|1441}} || {{nts|149}} || {{nts|966}}
|-
| 3 || align="left" | [[Länghem]] || {{nts|1091}} || {{nts|146}} || {{nts|746}}
|-
| 4 || align="left" | [[Dalstorp]] || {{nts|719}} || {{nts|154}} || {{nts|467}}
|-
| 5 || align="left" | [[Grimsås]] || {{nts|680}} || {{nts|119}} || {{nts|573}}
|-
| 6 || align="left" | [[Ambjörnarp]] || {{nts|303}} || {{nts|95}} || {{nts|321}}
|-
| 7 || align="left" | [[Rosenlund]] || {{nts|302}} || {{nts|38}} || {{nts|796}}
|-
| 8 || align="left" | [[Uddebo]] || {{nts|269}} || {{nts|67}} || {{nts|402}}
|-
| 9 || align="left" | [[Nittorp]] || {{nts|216}} || {{nts|46}} || {{nts|466}}
|-
| 10 || align="left" | [[Ljungsarp]] || {{nts|202}} || {{nts|49}} || {{nts|416}}
|}
[[Centralort]]en är i [[fet stil]].

== Styre och politik ==
=== Styre ===
[[Lista över kommun- och landstingsstyren i Sverige 2010–2014|Mandatperioden 2010–2014]] styrdes kommunen av [[Alliansen]], vilka samlade 19 av 37 mandat i [[Kommunfullmäktige (Sverige)|kommunfullmäktige]]. De fortsatte styra även efter valet 2014. Två år senare blev det dock maktskifte där [[Kristdemokraterna (Sverige)|Kristdemokraterna]] och [[Liberalerna]] bytte sida och gick samman med [[de rödgröna]]. Den nya blocköverskridande koalitionen fortsatte styra även efter valet 2018.<ref>{{Tidningsref|rubrik=Styret klart i Tranemo|url=https://www.svt.se/nyheter/lokalt/vast/styret-klart-i-tranemo|tidning=SVT Nyheter|datum=2018-09-24|hämtdatum=2024-05-26|språk=sv|förnamn=|efternamn=}}</ref>

Mandatperioden 2022–2026 styrs kommunen av [[Socialdemokraterna (Sverige)|Socialdemokraterna]], [[Centerpartiet]] och Liberalerna.<ref>{{Tidningsref|rubrik=P4 Sjuhärad erfar: Styret klart i Tranemo|url=https://sverigesradio.se/artikel/p4-sjuharad-erfar-styret-klart-i-tranemo|tidning=Sveriges Radio|datum=2022-10-20|hämtdatum=2024-05-26|språk=sv|förnamn=Viktoria|efternamn=McLellan}}</ref>

=== Kommunfullmäktige ===
==== Presidium ====
{| class="wikitable"
! colspan="3" |Presidium 2022-2026
|-
|Ordförande
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Eva-Karin Haglund
|-
|Förste vice ordförande
| bgcolor="{{partifärg|m}}" style="text-align: center; color: white" | M
|Stephan Bergman
|-
|Andre vice ordförande
| bgcolor="{{partifärg|c}}" style="text-align: center; color: white" | C
|Jörgen Eriksson
|}

==== Mandatfördelning 1970–2022 ====
Efter valet 2018 fanns tre [[Partilös|politiska vildar]] i kommunfullmäktige. Av dessa kom två stycken kommer från Moderaterna men gick  gått över till Kristdemokraterna, men en var avhoppad Sverigedemokrat.

{{mandattabell_start|län=14|v|s|mp|sd|nyd|c|l|kd|m}}
{{mandattabell_rad|län=14|valdelt=92,1|kvinnor=4|1970|41|v|0|s|17|mp|0|sd|0|nyd|0|c|13|l|5|kd|0|m|6}}
{{mandattabell_rad|län=14|valdelt=94,7|kvinnor=8|1973|45|v|0|s|17|mp|0|sd|0|nyd|0|c|17|l|4|kd|0|m|7}}
{{mandattabell_rad|län=14|valdelt=93,8|kvinnor=8|1976|45|v|0|s|17|mp|0|sd|0|nyd|0|c|16|l|4|kd|1|m|7}}
{{mandattabell_rad|län=14|valdelt=92,7|kvinnor=11|1979|45|v|0|s|18|mp|0|sd|0|nyd|0|c|14|l|4|kd|2|m|7}}
{{mandattabell_rad|län=14|valdelt=92,2|kvinnor=11|1982|45|v|0|s|19|mp|0|sd|0|nyd|0|c|14|l|2|kd|1|m|9}}
{{mandattabell_rad|län=14|valdelt=90,7|kvinnor=10|1985|45|v|0|s|18|mp|0|sd|0|nyd|0|c|12|l|5|kd|2|m|8}}
{{mandattabell_rad|län=14|valdelt=88,5|kvinnor=15|1988|45|v|0|s|18|mp|2|sd|0|nyd|0|c|12|l|4|kd|2|m|7}}
{{mandattabell_rad|län=14|valdelt=87,7|kvinnor=10|1991|37|v|0|s|13|mp|1|sd|0|nyd|1|c|9|l|3|kd|3|m|7}}
{{mandattabell_rad|län=14|valdelt=87,6|kvinnor=14|1994|37|v|0|s|16|mp|1|sd|0|nyd|0|c|9|l|3|kd|2|m|6}}
{{mandattabell_rad|län=14|valdelt=82,42|kvinnor=13|1998|37|v|0|s|15|mp|2|sd|0|nyd|0|c|9|l|1|kd|3|m|7}}
{{mandattabell_rad|län=14|valdelt=80,79|kvinnor=18|2002|37|v|1|s|15|mp|1|sd|0|nyd|0|c|10|l|2|kd|3|m|5}}
{{mandattabell_rad|län=14|valdelt=80,88|kvinnor=19|2006|37|v|1|s|14|mp|0|sd|1|nyd|0|c|11|l|2|kd|2|m|6}}
{{mandattabell_rad|län=14|valdelt=83,27|kvinnor=16|2010|37|v|1|s|13|mp|2|sd|2|nyd|0|c|8|l|2|kd|2|m|7}}
{{mandattabell_rad|län=14|valdelt=83,86|kvinnor=20|2014|37|v|1|s|13|mp|2|sd|4|nyd|0|c|9|l|1|kd|2|m|5}}
{{mandattabell_rad|län=14|valdelt=85,60|kvinnor=19|2018|37|v|2|s|13|mp|1|sd|5|nyd|0|c|8|l|1|kd|2|m|5}}
{{mandattabell_rad|län=14|valdelt=81,75|kvinnor=17|2022|37|v|1|s|12|mp|1|sd|6|nyd|0|c|8|l|1|kd|2|m|6}}

{{mandattabell_slut}}

=== Nämnder ===
==== Kommunstyrelse ====
{| class="wikitable"
! colspan="3" |Presidium 2023-2026
|-
|Ordförande
| bgcolor="{{partifärg|s}}" style="text-align: center; color: white" | S
|Driton Bilalli
|-
|Förste vice ordförande
| bgcolor="{{partifärg|m}}" style="text-align: center; color: white" | M
|Niklas Gardewik
|-
|Andre vice ordförande
| bgcolor="{{partifärg|c}}" style="text-align: center; color: white" | S
|Lennart Haglund
|}

==== Övriga nämnder ====
{{Inaktuell|Ej uppdaterat efter valet 2022|datum=2025-03}}
{| class="wikitable"
! Nämnd !! colspan="2" | Ordförande
! colspan="2" |Vice ordförande
|-
|Arbetsmarknadsnämnden
| bgcolor="gray"  style="text-align: center; color: white" |
|[[Svenljunga kommun]] utser
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Driton Bilalli
|-
|IT-nämnden
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Driton Bilalli
| bgcolor="gray"  style="text-align: center; color: white" |
|[[Ulricehamns kommun]] utser
|-
|Krisledningsnämnden
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Driton Billali
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="text-align: center; color: white" | M
| Niklas Gardewik
|-
|Miljö- och byggnämnden
| bgcolor="gray"  style="text-align: center; color: white" |
|[[Gislaveds kommun]] utser
| bgcolor="gray"  style="text-align: center; color: white" |
|[[Gislaveds kommun]] utser
|-
|Personalnämnden
| bgcolor="gray"  style="text-align: center; color: white" |
|[[Svenljunga kommun]] utser
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Driton Bilalli
|-
|Valnämnden
|Fredrik Björkman
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Sven-Olof Andersson
|-
|Överförmyndarnämnden
| bgcolor="{{partifärg|s}}"  style="text-align: center; color: white" | S
|Driton Bilalli
| bgcolor="{{partifärg|m}}"  style="text-align: center; color: white" | M
|Niklas Gardewik
|}

== Ekonomi och infrastruktur ==
=== Näringsliv ===
Kommunen domineras av [[tillverkningsindustri]], och i kommunen finns fabriker som bland annat producerar badrumsinredningar, glas, kabel, bildelar, färg och träprodukter. Tranemo hade 2007 landets lägsta arbetslöshet <ref>[https://archive.is/20120524213214/http://www.sr.se/sjuharad/nyheter/artikel.asp?artikel=859511 Radio Sjuhärad]</ref>.

=== Infrastruktur ===
==== Transporter ====
Från nordväst mot sydost genomkorsas kommunen av [[riksväg 27]] varifrån [[länsväg 157]] tar av åt norr i [[Limmared]]. [[Länsväg 156]] sträcker sig från väster mot nordöst. Från nordväst till sydöst sträcker sig även järnvägen [[Kust till kust-banan]] mellan [[Borås]] och [[Växjö]] som trafikeras av [[SJ AB|SJ]]:s fjärrtåg med stopp i Limmared. De numer nedlagda [[Falkenbergs järnväg]] och [[Västra Centralbanan]] passerade även de genom kommunen.

== Befolkning ==
=== Demografi ===
==== Befolkningsutveckling ====
Kommunen har {{formatnum:{{Stat/Sverige/Kommuner/Befolkning|Tranemo kommun}}}} invånare ({{date|{{Stat/Sverige/Kommuner/Befolkning|datum}}}}), vilket placerar den på [[Lista över Sveriges kommuner|{{ordningstal|{{Stat/Sverige/Kommuner/Befolkning rank|Tranemo kommun}}}}]] plats avseende folkmängd bland [[Sverige]]s kommuner.

{{Befolkningsutveckling2
| namn = Tranemo kommun
| fotnot =
| ref = <ref>{{webbref|url=http://www.ssd.scb.se/databaser/makro/SubTable.asp?yp=tansss&xu=C9233001&omradekod=BE&huvudtabell=BefolkningNy&omradetext=Befolkning&tabelltext=Folkm%E4ngden+efter+region%2C+civilst%E5nd%2C+%E5lder+och+k%F6n%2E+%C5r&preskat=O&prodid=BE0101&starttid=1970&stopptid=2010&Fromwhere=M&lang=1&langdb=1 |titel=SCB - Folkmängd efter region och tid.}}</ref>
| inv2020 = 11885
| inv2015 = 11619
| inv2010 = 11587
| inv2005 = 11804
| inv2000 = 12037
| inv1995 = 12354
| inv1990 = 12462
| inv1985 = 12233
| inv1980 = 12413
| inv1975 = 11786
| inv1970 = 11587
}}

== Kultur ==
=== Kommunvapen ===
[[Blasonering]]: ''I grönt fält en stående trana av silver med röd hjässa samt med lyftad vinge, hållande i höger fot en nedåtriktad glasblåsarpipa av silver med anfångad röd glasmassa.''

Kommunvapnet antogs av [[sammanläggningsdelegerade]] för Tranemo kommun, alltså det organ som verkade inom [[kommunblock]]et innan kommunen var färdigbildad. Detta skedde [[1973]], under brytningstiden mellan en äldre och en nyare lagstiftning, varför vapnet blev det sista som fick en kunglig fastställelse, för att redan året efter registreras i [[Patent- och registreringsverket|PRV]]. [[Trana]]n och det gröna syftar på ortnamnet. Glasblåsarpipan symboliserar [[glasindustri]]n i området och för att bättre skilja vapnet från till exempel [[Tranås kommun]], som också har en trana.

==Se även==
*[[:Kategori:Naturreservat i Tranemo kommun|Naturreservat i Tranemo kommun]]
*[[Lista över fornlämningar i Tranemo kommun]]
*[[:Kategori:Personer från Tranemo kommun|Personer med anknytning till Tranemo kommun]]

== Referenser ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Tranemo Municipality}}
* [http://www.tranemo.se/ Tranemo kommun]

{{Tranemo kommun|state=uncollapsed}}
{{Västra Götalands län}}
{{Sjuhärads kommunalförbund}}

[[Kategori:Sjuhäradsbygden]]
[[Kategori:Sveriges kommuner]]
[[Kategori:Tranemo kommun| ]]

title: Befolkning, areal

- därav land: 741,18 kvadratkilometer

- därav vatten: 37,3 kvadratkilometer

Bef.täthet: 15,97 inv./km² (land)

title: Läge

Läge: · Kommunen i länet.

Utsträckning: SCB:s kartsök

title: Domkretstillhörighet

Domkrets: Borås domkrets (1996-10-01–) · Sjuhäradsbygdens domsaga (–1996-10-01)

title: Om förvaltningen

Webbplats: Officiell webbplats

title: Koder och länkar

Statistik: Kommunen i siffror (SCB)

Koder och länkar: Redigera Wikidata


text:
# Sälagren
Sälagren är en ö i Finland. Den ligger i Finska viken och i kommunen Kyrkslätt i den ekonomiska regionen  Helsingfors i landskapet Nyland, i den södra delen av landet. Ön ligger omkring 25 kilometer sydväst om Helsingfors.
Öns area är 0,4 hektar och dess största längd är 110 meter i nord-sydlig riktning.

wikiname: svwiki

title: Sälagren

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Finland|datum=2016-05}}
{{geobox
| Island
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                    = Sälagren
| native_name             =
| other_name              =
| category                = Ö
| etymology               =
| nickname                =
<!-- *** Bild *** -->
| image                   =
| image_caption           =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                 = Finland
| country_flag            = true
| state                   = [[Nyland]]
| state_type              = [[Landskap i Finland|Landskap]]
| region                  = [[Helsingfors ekonomiska region]]
| region_type             = [[Ekonomisk region (Finland)|Ekonomisk region]]
| district                =
| district_type           =
| municipality            = [[Kyrkslätt]]
| municipality_type       = [[Finlands kommuner|Kommun]]
<!-- *** Tillhörighet, föremål inom området mm *** -->
| parent                  =
| range                   =
| range_type              = Arkipelag
| lake                    = [[Finska viken]]
| lake_type               = Havsområde
| border                  =
| part                    =
| city                    =
| capital                 =
| landmark                =
| river                   =
<!-- *** Läge *** -->
| location                =
| lat_d                   = 60.04976
| lat_m                   =
| lat_s                   =
| lat_NS                  =
| long_d                  = 24.56375
| long_m                  =
| long_s                  =
| long_EW                 =
| highest                 =
| highest_location        =
| highest_region          =
| highest_country         =
| highest_elevation       =
| highest_lat_d           =
| highest_lat_m           =
| highest_lat_s           =
| highest_lat_NS          =
| highest_long_d          =
| highest_long_m          =
| highest_long_s          =
| highest_long_EW         =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                  = 0.11
| length_orientation      = nord-sydlig
| width                   =
| width_orientation       =
| height                  =
| area                    = 0.004
<!-- *** Befolkning *** -->
| population              =
| population_date         =
| population_note         =
| population_density      =
| population_density_note =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public                  =
| access                  =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| timezone_DST            = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
| utc_offset_DST          = +3
| postal_code             =
| area_code               =
| code                    =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                    =
| free_type               =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                     = {{Kartposition Finland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption             = Läge i Finland
| map_locator             = Finland
| map_locator_x           =
| map_locator_y           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes               =
| elevation               =
| timezone_label          = Europe/Helsinki
| geonames                = 10059583
}}

'''Sälagren'''<ref name=LMVnamn/> är <!--T.ISL-->en [[ö (landområde)|ö]] i [[Finland]].<ref name = "gn10059583"/> Den ligger i [[Finska viken]]<ref name="hav"/> och i kommunen [[Kyrkslätt]]<ref name="lmvkommun"/> i den [[Ekonomisk region (Finland)|ekonomiska regionen]] <!--ADM2--> [[Helsingfors ekonomiska region|Helsingfors]] i [[Landskap i Finland|landskapet]] [[Nyland]], i den södra delen av landet. Ön ligger omkring 25 kilometer sydväst om [[Helsingfors]].

Öns area är {{formatnum:0.4}} [[hektar]] och dess största längd är 110 meter i nord-sydlig riktning.<ref name="lmvTk"/>

== Källor ==
<references>
<ref name=LMVnamn>Lantmäteriverket: ''Kartnamnen 1:25 000'', fil hämtad från [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data] 2017-03-17</ref>
<ref name=hav>[[Helsingforskonventionen]]s uppdelning av Östersjön enligt [http://www.helcom.fi/Lists/Publications/Att4_Monitoring%20and%20assessment%20strategy.pdf denna karta] {{Wayback|url=http://www.helcom.fi/Lists/Publications/Att4_Monitoring%20and%20assessment%20strategy.pdf |date=20170309060612 }} (hämtad 2017-03-08).</ref>
<ref name="lmvkommun">Baserat på polygon från [[Lantmäteriverket]]s [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data]</ref>
<ref name=lmvTk>Lantmäteriverket: ''Terrängkarta 1:100 000'', hämtad 2017-02-21 från [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data]</ref>
<ref name = "gn10059583">[{{Geonameslänk|gnid=10059583|name=saelagren}} Sälagren] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2015-02-11; databasdump nerladdad 2016-04-24</ref>
</references>

[[Kategori:Öar i Kyrkslätt]]
[[Kategori:Finländska öar i Finska viken]]

Land: Finland

Landskap: Nyland

Ekonomisk region: Helsingfors ekonomiska region

Kommun: Kyrkslätt

Havsområde: Finska viken

Längd: 0,11 km (nord-sydlig)

Tidszon: EET (UTC+2)

- sommartid: EEST (UTC+3)


text:
# Lista över stridsvagnar efter generation
Stridsvagnar klassificeras ofta som tillhörande en viss generation, även om den faktiska definitionen i dessa generationer inte är tydligt definierad. Sovjetiska och ryska militärplanerare definierade stridsvagnar som första generationens fram till 1945 och har en indelning av fyra generationer av stridsvagnar. Sovjet delade in tankgenerationer på detta sätt: 1920-1945, första generationen; 1946-1960, andra generationen; 1961-1980, tredje generationen; och 1981-nuvarande, fjärde generationen. I jämförelse räknar de M1 Abrams, Challenger och Leopard 2 som fjärde generationen och LeClerc som femte generationen. Kanadensiska strateger organiserar  stridsvagnarna i tre generationer. Den första generationen definieras till omkring år 1945 omfattar USA:s M48 / M60, den tyska Leopard 1 och den brittiska Centurion och Chieftain. Den andra generationen innehåller de flesta av de 120 betydelsefulla stridsvagnar som amerikanska M1A1, tyska Leopard 2 och brittiska Challenger. När det gäller tredje generationens stridsvagn innehåller de den senaste digitala tekniken som franska Leclerc och kanske den amerikanska M1A2 och tyska Leopard 2A5.  Folkrepubliken Kinas militär erkänner också tre generationer av sina egna stridsvagnar.
1983 såg Rolf Hilmes tre tankgenerationer och tre "mellanliggande generationer", som huvudsakligen bestod av uppgraderade fordon.   Den första generationen stridsvagnar grundades på eller påverkades av Andra världskrigets, särskilt T-34 och Panther stridsvagnen. Den andra generationen var utrustad med NBC-skydd (endast vissa modeller), IR-mörkersikte, en stabiliserad kanon och minst ett mekaniskt brandkontrollsystem. Den tredje generationen bestäms av användningen av värmekameror, digitala eldledningssystem och pansar av kompositmaterial.
Hilmes erkände emellertid att stridsvagnar inte kan definieras definitivt i generationer, eftersom varje stridsvagnsproducerande land utvecklar och introducerar sina stridsvagnar i takt med sina egna idéer och behov. Han säger också att nedbrytning av efterkrigets stridsvagnar i generationer bygger på tidsramar och tekniska faktorer som grund för vidare diskussion.

## Första generationen
Den första generationen består av medeltunga stridsvagnar som konstruerats och producerats direkt efter andra världskriget, som senare omdefinierades som stridsvagnar.
| Namn       | Började användas år | Ursprungsland                 | Noteringar                         |
| ---------- | ------------------- | ----------------------------- | ---------------------------------- |
| Centurion  | 1946                | Storbritannien Storbritannien |                                    |
| T-54       | 1946                | Sovjetunionen                 |                                    |
| M47 Patton | 1952                | USA                           |                                    |
| M48 Patton | 1953                | USA                           | Fortsatt utveckling av M47 Patton. |
| T-55       | 1958                | Sovjetunionen                 | Förbättrad T-54                    |
| Type 61    | 1961                | Japan                         |                                    |

## Andra generationen
Andra generationen hade IR-mörkersikten och för det mesta NBC-skydd. De flesta västerländska stridsvagnar av den här generationen var utrustade med 105 mm Royal Ordnance L7 kanon eller varianter av denna.
| Namn                     | Började användas år | Ursprungsland                   | Noteringar                      |
| ------------------------ | ------------------- | ------------------------------- | ------------------------------- |
| T-62                     | 1961                | Sovjetunionen                   | Vidareutveckling av T-55        |
| M60 Patton               | 1961                | USA                             | Vidareutveckling av M48 Patton. |
| Leopard 1                | 1965                | Västtyskland                    |                                 |
| Panzer 61                | 1965                | Schweiz                         |                                 |
| MBT-70                   | 1965                | USA / Västtyskland              | Prototyp                        |
| T-64                     | 1966                | Sovjetunionen                   |                                 |
| AMX 30                   | 1966                | Frankrike                       |                                 |
| FV 4201 Chieftain        | 1966                | Storbritannien                  |                                 |
| Vickers MBT              | 1967                | Storbritannien                  |                                 |
| Stridsvagn 103           | 1968                | Sverige                         |                                 |
| Panzer 68                | 1971                | Schweiz                         |                                 |
| T-72                     | 1973                | Sovjetunionen                   |                                 |
| Olifant Mk 1             | 1974                | Sydafrika                       |                                 |
| Type 74                  | 1975                | Japan                           |                                 |
| Merkava Mark I           | 1978                | Israel                          |                                 |
| Ch'onma-ho               | 1980                | Sovjetunionen                   | Nordkoreansk kopia av T-62      |
| OF-40                    | 1981                | Italien                         |                                 |
| Tanque Argentino Mediano | 1983                | Argentina                       |                                 |
| Merkava Mark II          | 1983                | Israel                          |                                 |
| T-55AM                   | 1985                | Sovjetunionen / Tjeckoslovakien |                                 |
| Lion of Babylon          | 1985                | Irak                            |                                 |
| Type 88                  | 1988                | Kina                            |                                 |
| K1 88-Tank               | 1988                | USA / Sydkorea                  |                                 |
| CM-11(M48H)              | 1990                | Taiwan                          | Varianter av M48 Patton         |
| CM-12                    | 1990                | Taiwan                          | Variant av M48 Patton           |
| Type 96                  | 1997                | Kina                            |                                 |
| Al-Zarrar                | 2003                | Kina/Pakistan                   |                                 |

## Tredje generationen
Den tredje generationen definieras av kompositpansar, datoriserat eldledningssystem som ger en väldigt hög träffsannolikhet på rörliga mål upp till 2000 meter, även när den egna stridsvagnen rör på sig.
| Namn                  | Började användas år | Ursprungsland  | Noteringar                           |
| --------------------- | ------------------- | -------------- | ------------------------------------ |
| T-80                  | 1976                | Sovjetunionen  |                                      |
| Leopard 2             | 1979                | Västtyskland   |                                      |
| MBT-80                | 1979                | Storbritannien | Prototyp                             |
| M1 Abrams             | 1980                | USA            |                                      |
| FV4030/4 Challenger 1 | 1983                | Storbritannien | Ersatte Chieftain.                   |
| AMX-40                | 1983                | France         | Prototyp                             |
| M-84                  | 1984                | Jugoslavien    |                                      |
| EE-T1/EE-T2 Osório    | 1986                | Brazil         | Prototyp                             |
| Merkava Mark III      | 1989                | Israel         |                                      |
| Type 90 Kyū-maru      | 1990                | Japan          |                                      |
| Ch'onma-ho 215/216    | 1992                | Nordkorea      | Viadareutveckling av Chonma-Ho       |
| AMX Leclerc           | 1993                | Frankrike      |                                      |
| Zulfiqar I/II/III     | 1993                | Iran           | Utvecklad från T-72 och M-60 Patton. |
| T-90                  | 1993                | Ryssland       |                                      |
| PT-91 Twardy          | 1995                | Polen          |                                      |
| C1 Ariete             | 1995                | Italien        |                                      |
| TR-85                 | 1996                | Rumänien       |                                      |
| Stridsvagn 122        | 1997                | Sweden         | Baserad på Leopard 2.                |
| M-95 Degman           | 1997                | Kroatien       |                                      |
| FV4034 Challenger 2   | 1998                | Storbritannien |                                      |
| T-84                  | 1999                | Ukraina        |                                      |
| K1A1                  | 2001                | Sydkorea       |                                      |
| Al-Khalid/MBT-2000    | 2001                | Kina           | Baserad på T-72                      |
| Type 98/99            | 2001                | Kina           |                                      |
| Tank EX               | 2002                | Indien         | Prototyp                             |
| T-72M4 CZ             | 2003                | Tjeckien       |                                      |
| Olifant Mk 2          | 2003                | Sydafrika      |                                      |
| Arjun MBT             | 2004                | Indien         |                                      |
| Merkava Mark IV       | 2004                | Israel         |                                      |
| M-84AS                | 2004                | Serbien        |                                      |
| Type 96A/B            | 2005                | Kina           | Uppgradering av Type 96.             |
| Type 99A2             | 2009                | Kina           | Avancerad tredje generation          |
| T-72B3                | 2013                | Ryssland       | Uppgraderad version av T-72.         |

## Nästa generation / Avancerad tredje generation
Nästa generation är fortfarande under utveckling eller i tidiga stadier av deras generation. Medan termen "(fjärde) nästa generations" och "tredje generationens avancerade" inte har någon formell grund, använder dessa stridsvagnar den senaste tekniken och design för att konkurrera med den nuvarande tredje generationens stridsvagnar.

Nästa generation/Avancerad tredje generation
| Namn                                   | Började användas år | Ursprungsland | Noteringar                  |
| -------------------------------------- | ------------------- | ------------- | --------------------------- |
| Merkava 4 (Merkava Mk IVm Windbreaker) | 2011                | Israel        | Avancerad tredje generation |
| T-90MS                                 | 2011                | Ryssland      | Avancerad tredje generation |
| Type 10                                | 2012                | Japan         | Nästa generation            |
| Arjun MBT MK 2                         | 2012                | Indien        | Avancerad tredje generation |
| K2 Black Panther                       | 2014                | Sydkorea      | Nästa generation            |
| Leopard 2A7+                           | 2014                | Tyskland      | Avancerad tredje generation |
| VT-4                                   | 2014                | Kina          | Avancerad tredje generation |
| T-14 Armata                            | 2015                | Ryssland      | Nästa generation            |
| Altay                                  | 2017                | Turkiet       | Nästa generation            |
| Karrar                                 | 2017                | Iran          | Avancerad tredje generation |

wikitext:
Stridsvagnar klassificeras ofta som tillhörande en viss generation, även om den faktiska definitionen i dessa generationer inte är tydligt definierad. Sovjetiska och ryska militärplanerare definierade stridsvagnar som första generationens fram till 1945 och har en indelning av fyra generationer av stridsvagnar. Sovjet delade in tankgenerationer på detta sätt: 1920-1945, första generationen; 1946-1960, andra generationen; 1961-1980, tredje generationen; och 1981-nuvarande, fjärde generationen. I jämförelse räknar de M1 Abrams, Challenger och Leopard 2 som fjärde generationen och LeClerc som femte generationen. Kanadensiska strateger organiserar  stridsvagnarna i tre generationer. Den första generationen definieras till omkring år 1945 omfattar USA:s M48 / M60, den tyska Leopard 1 och den brittiska Centurion och Chieftain. Den andra generationen innehåller de flesta av de 120 betydelsefulla stridsvagnar som amerikanska M1A1, tyska Leopard 2 och brittiska Challenger. När det gäller tredje generationens stridsvagn innehåller de den senaste digitala tekniken som franska Leclerc och kanske den amerikanska M1A2 och tyska Leopard 2A5.  Folkrepubliken Kinas militär erkänner också tre generationer av sina egna stridsvagnar.

1983 såg Rolf Hilmes tre tankgenerationer och tre "mellanliggande generationer", som huvudsakligen bestod av uppgraderade fordon.   Den första generationen stridsvagnar grundades på eller påverkades av [[Andra världskrigets]], särskilt [[T-34]] och Panther stridsvagnen. Den andra generationen var utrustad med NBC-skydd (endast vissa modeller), IR-mörkersikte, en stabiliserad kanon och minst ett mekaniskt brandkontrollsystem. Den tredje generationen bestäms av användningen av värmekameror, digitala eldledningssystem och pansar av kompositmaterial.

Hilmes erkände emellertid att stridsvagnar inte kan definieras definitivt i generationer, eftersom varje stridsvagnsproducerande land utvecklar och introducerar sina stridsvagnar i takt med sina egna idéer och behov. Han säger också att nedbrytning av efterkrigets stridsvagnar i generationer bygger på tidsramar och tekniska faktorer som grund för vidare diskussion.

==Första generationen==
Den första generationen består av medeltunga stridsvagnar som konstruerats och producerats direkt efter andra världskriget, som senare omdefinierades som stridsvagnar.

{| class="wikitable sortable"
 !scope="col" width="20%" | Namn
 !scope="col" width="10%" | Började användas år
 !scope="col" width="30%"| Ursprungsland
 !scope="col" width="30%" | Noteringar

|-
| [[Centurion tank|Centurion]]
| 1946
| {{flagcountry|UK}} Storbritannien
|
|-
| [[T-54]]
| 1946
| {{flagcountry|USSR|1936}}
|
|-
| [[M47 Patton]]
| 1952
| {{flagcountry|United States|1912}}
|
|-
| [[M48 Patton]]
| 1953
| {{flagcountry|United States|1912}}
| Fortsatt utveckling av M47 Patton.
|-
| [[T-55]]
| 1958
| {{flagcountry|USSR|1955}}
| Förbättrad T-54
|-
| [[Type 61 (tank)|Type 61]]
| 1961
| {{flagcountry|Japan|1870}}
|
|-
|}

==Andra generationen==
Andra generationen hade IR-mörkersikten och för det mesta NBC-skydd. De flesta västerländska stridsvagnar av den här generationen var utrustade med 105 mm Royal Ordnance L7 kanon eller varianter av denna.

{| class="wikitable sortable"
 !scope="col" width="20%" | Namn
 !scope="col" width="10%" | Började användas år
 !scope="col" width="30%"| Ursprungsland
 !scope="col" width="30%" | Noteringar
|-
| [[T-62]]
| 1961
| {{flagcountry|USSR|1955}}
| Vidareutveckling av T-55
|-
| [[M60 Patton]]
| 1961
| {{flagcountry|United States}}
| Vidareutveckling av M48 Patton.
|-
| [[Leopard 1]]
| 1965
| {{FRG}}
|
|-
| [[Panzer 61]]
| 1965
| {{flagcountry|CH}}
|
|-
| [[MBT-70]]
| 1965
| {{flagcountry|United States}} / {{flagcountry|FRG}}
| Prototyp
|-
| [[T-64]]
| 1966
| {{flagcountry|USSR}}
|
|-
| [[AMX 30]]
| 1966
| {{FRA}}
|
|-
| [[Chieftain tank|FV 4201 Chieftain]]
| 1966
| {{UK}}
|
|-
| [[Vickers MBT]]
| 1967
| {{UK}}
|
|-
| [[Stridsvagn 103]]
| 1968
| {{SWE}}
|
|-
| [[Panzer 68]]
| 1971
| {{flagcountry|CH}}
|
|-
| [[T-72]]
| 1973
| {{flagcountry|USSR|1955}}
|
|-
| [[Centurion tank#Variants|Olifant Mk 1]]
| 1974
| Sydafrika
|
|-
| [[Type 74]]
| 1975
| {{Flagcountry|JPN|1870}}
|
|-
| [[Merkava|Merkava Mark I]]
| 1978
| {{ISR}}
|
|-
| [[Ch'onma-ho]]
| 1980
| {{flagcountry|USSR}}
| Nordkoreansk kopia av [[T-62]]
|-
| [[OF-40]]
| 1981
| {{Flagcountry|ITA|2003}}
|
|-
| [[TAM (tank)|Tanque Argentino Mediano]]
| 1983
| {{ARG}}
|
|-
| [[Merkava|Merkava Mark II]]
| 1983
| {{ISR}}
|
|-
| [[T-54/T-55 och|T-55AM]]
| 1985
| {{flagcountry|USSR|1955}} / Tjeckoslovakien
|
|-
| [[Lion of Babylon (tank)|Lion of Babylon]]
| 1985
| Irak
|
|-
| [[Type 88 tank (China)|Type 88]]
| 1988
| Kina
|
|-
| [[K1 88-Tank]]
| 1988
| {{USA}} / Sydkorea
|
|-
| [[CM-11 Brave Tiger|CM-11(M48H)]]
| 1990
| {{flag|Taiwan}}
| Varianter av M48 Patton
|-
| [[CM-12 Tank|CM-12]]
| 1990
| {{flag|Taiwan}}
| Variant av M48 Patton
|-
| [[Type 96 tank#Type 96|Type 96]]
| 1997
| Kina
|-
| [[Al-Zarrar]]
| 2003
| Kina/Pakistan
|
|}

==Tredje generationen==
Den tredje generationen definieras av kompositpansar, datoriserat eldledningssystem som ger en väldigt hög träffsannolikhet på rörliga mål upp till 2000 meter, även när den egna stridsvagnen rör på sig.

{| class="wikitable sortable"
 !scope="col" width="25%" | Namn
 !scope="col" width="10%" | Började användas år
 !scope="col" width="30%"| Ursprungsland
 !scope="col" width="30%" | Noteringar
|-
| [[T-80]]
| 1976
| {{flagcountry|USSR|1955}}
|
|-
| [[Leopard 2]]
| 1979
| {{FRG}}
|
|-
| [[MBT-80]]
| 1979
| {{UK}}
| Prototyp
|-
| [[M1 Abrams]]
| 1980
| {{USA}}
|
|-
| [[Challenger 1|FV4030/4 Challenger 1]]
| 1983
| {{UK}}
| Ersatte Chieftain.
|-
| [[AMX-40]]
| 1983
| {{flag|France}}
| Prototyp
|-
| [[M-84]]
| 1984
| {{YUG}}
|
|-
| [[EE-T1 Osório|EE-T1/EE-T2 Osório]]
| 1986
| {{Flagdeco|BRA|1968}} [[Brazilian military government|Brazil]]
| Prototyp
|-
| [[Merkava|Merkava Mark III]]
| 1989
| {{ISR}}
|
|-
| [[Type 90 Kyū-maru]]
| 1990
| {{JPN}}
|
|-
| [[Pokpung-ho|Ch'onma-ho 215/216]]
| 1992
| Nordkorea
| Viadareutveckling av Chonma-Ho
|-
| [[Leclerc|AMX Leclerc]]
| 1993
| {{FRA}}
|
|-
| [[Zulfiqar (tank)|Zulfiqar I/II/III]]
| 1993
| {{flag|Iran}}
| Utvecklad från T-72 och M-60 Patton.
|-
| [[T-90]]
| 1993
| {{Flagcountry|RUS|1991}}
|
|-
| [[PT-91 Twardy]]
| 1995
| {{POL}}
|
|-
| [[Ariete|C1 Ariete]]
| 1995
| {{ITA}}
|
|-
| [[TR-85]]
| 1996
| Rumänien
|
|-
| [[Stridsvagn 122]]
| 1997
| {{flag|Sweden}}
| Baserad på Leopard 2.
|-
| [[M-95 Degman]]
| 1997
| {{Flagcountry|CRO|1997}}
|
|-
| [[Challenger 2|FV4034 Challenger 2]]
| 1998
| {{UK}}
|
|-
| [[T-84]]
| 1999
| {{UKR}}
|
|-
| [[K1A1]]
| 2001
| Sydkorea
|
|-
| [[Al-Khalid tank|Al-Khalid]]/[[MBT-2000]]
| 2001
| Kina
| Baserad på T-72
|-
| [[Type 99 tank|Type 98/99]]
| 2001
| Kina
|
|-
|[[Tank EX]]
|2002
| Indien
|Prototyp
|-
| [[T-72 och varianter#Czech Republic|T-72M4 CZ]]
| 2003
| {{CZE}}
|
|-
| [[Centurion tank#Variants|Olifant Mk 2]]
| 2003
| Sydafrika
|
|-
| [[Arjun MBT]]
| 2004
| Indien
|
|-
| [[Merkava|Merkava Mark IV]]
| 2004
| {{ISR}}
|
|-
| [[M-84AS]]
| 2004
| {{Flagcountry|SRB|2004}}
|
|-
| [[Type 96 tank#Type 96A|Type 96A/B]]
| 2005
| Kina
| Uppgradering av Type 96.
|-
| Type 99 tank#Variants|Type 99A2
| 2009
| Kina
| Avancerad tredje generation
|-
| [[T-72B3]]
| 2013
| {{RUS}}
|Uppgraderad version av T-72.
|-
|}

==Nästa generation / Avancerad tredje generation==
Nästa generation är fortfarande under utveckling eller i tidiga stadier av deras generation. Medan termen "(fjärde) nästa generations" och "tredje generationens avancerade" inte har någon formell grund, använder dessa stridsvagnar den senaste tekniken och design för att konkurrera med den nuvarande tredje generationens stridsvagnar.

'''Nästa generation/Avancerad tredje generation'''
{| class="wikitable sortable"
 !scope="col" width="25%" | Namn
 !scope="col" width="10%" | Började användas år
 !scope="col" width="30%"| Ursprungsland
 !scope="col" width="30%" | Noteringar
|-
| [[Merkava 4]] (Merkava Mk IVm Windbreaker)
| 2011
| {{ISR}}
| Avancerad tredje generation
|-
|-
| [[T-90|T-90MS]]
| 2011
| {{RUS}}
| Avancerad tredje generation
|-
|-
| [[Type 10]]
| 2012
| {{JPN}}
| Nästa generation
|-
|-
|[[Arjun (tank)|Arjun MBT MK 2]]
|2012
|Indien
|Avancerad tredje generation
|-
| [[K2 Black Panther]]
| 2014
| Sydkorea
| Nästa generation
|-
|-
| [[Leopard 2#Leopard 2A7|Leopard 2A7+]]
| 2014
| Tyskland
| Avancerad tredje generation
|-
|-
| [[VT-4 Main Battle Tank|VT-4]]
| 2014
| Kina
| Avancerad tredje generation
|-
|-
| [[T-14 Armata]]
| 2015
| {{RUS}}
| Nästa generation
|-
|-
|-
| [[Altay (tank)|Altay]]
| 2017
| Turkiet
| Nästa generation
|-
| [[Karrar (tank)|Karrar]]
| 2017
| {{Flag|Iran}}
| Avancerad tredje generation
|-
|}

==Källor==
{{enwp|url=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=List_of_main_battle_tanks_by_generation&oldid=846351229|artikel=List of main battle tanks by generation|datum=18 juni 2018}}

[[Kategori:Stridsvagnar]]


text:
# Babar och hans vänner
Babar och hans vänner (original: Le Triomphe de Babar) är en animerad långfilm från 1989, baserad på tv-serien om Babar. Filmen har i Sverige givits ut på VHS med titeln Babar och har visats på SVT med titeln Babar och hans vänner.

## Rollista[1]

### Originalröster
- Gordon Pinsent : kung Babar, d.ä.
- Elizabeth Hanna : drottning Celeste / den gamla damen
- Lisa Yamanaka : Isabelle
- Marsha Moreau : Flora
- Bobby Becken : Pom
- Amos Crawley : Alexander
- Gavin Magrath : pojken Babar
- Sarah Polley : den unga Celeste
- Stephen Ouimette : Pompadour
- Chris Wiggins : Cornelius
- John Stocker : Zephir
- Charles Kerr : Rataxes
- Stuart Stone : Arthur
- Carl Banas : gamle Tusk
- Ray Landry : Croc
- Angela Fusco : Celestes mor

### Svenska röster 1996
- Sture Ström
- Mårten Toverud
- Magnus Sahlberg
- Johan Hedenberg
- Olav Andersen
- Gunilla Backman
- Louise Raeder

title: Babar och hans vänner

wikitext:
'''''Babar och hans vänner''''' (original: ''Le Triomphe de Babar'') är en animerad [[långfilm]] från [[Filmåret 1989|1989]], baserad på [[Babar (TV-serie)|tv-serien om Babar]]. Filmen har i Sverige givits ut på VHS med titeln Babar och har visats på SVT med titeln Babar och hans vänner.

== Rollista<ref>{{webbref |url=http://www.svenskfilmdatabas.se/sv/item/?type=film&itemid=27235 |titel=Svensk Filmdatabas: Babar och hans vänner (1989) |utgivare=Svenska Filminstitutet |hämtdatum=17 januari 2021}}</ref> ==
=== Originalröster ===
* [[Gordon Pinsent]] : kung Babar, d.ä.
* [[Elizabeth Hanna]] : drottning Celeste / den gamla damen
* [[Lisa Yamanaka]] : Isabelle
* [[Marsha Moreau]] : Flora
* [[Bobby Becken]] : Pom
* [[Amos Crawley]] : Alexander
* [[Gavin Magrath]] : pojken Babar
* [[Sarah Polley]] : den unga Celeste
* [[Stephen Ouimette]] : Pompadour
* [[Chris Wiggins]] : Cornelius
* [[John Stocker]] : Zephir
* [[Charles Kerr (röstskådespelare)|Charles Kerr]] : Rataxes
* [[Stuart Stone]] : Arthur
* [[Carl Banas]] : gamle Tusk
* [[Ray Landry]] : Croc
* [[Angela Fusco]] : Celestes mor

=== Svenska röster 1996 ===
* [[Sture Ström]]
* [[Mårten Toverud]]
* [[Magnus Sahlberg]]
* [[Johan Hedenberg]]
* [[Olav Andersen]]
* [[Gunilla Backman]]
* [[Louise Raeder]]

== Referenser ==
=== Noter ===
<references/>

== Externa länkar ==
* {{IMDb-titel|0096869}}
* {{Rotten-tomatoes|babar_the_movie}}
* {{Allmovie titel |3532}}

[[Kategori:Filmer 1989]]
[[Kategori:Franska animerade filmer]]
[[Kategori:Animerade filmer 1989]]


text:
# Exechia tomosa
Exechia tomosa är en tvåvingeart som beskrevs av Wu och Zheng 2001. Exechia tomosa ingår i släktet Exechia och familjen svampmyggor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Exechia tomosa

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Exechia tomosa''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Svampmyggor]]
| familia = Mycetophilidae
| genus_sv =
| genus = [[Exechia]]
| species_sv =
| species = '''Exechia tomosa'''
| taxon = Exechia tomosa
| taxon_authority = [[Wu (auktor)|Wu]] & [[Zheng (auktor)|Zheng]], 2001
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Exechia tomosa'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av [[Wu (auktor)|Wu]] och [[Zheng (auktor)|Zheng]] 2001. ''Exechia tomosa'' ingår i [[släkte]]t ''[[Exechia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[svampmyggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/exechia+tomosa/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Svampmyggor]]
[[Kategori:Exechia|tomosa]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Svampmyggor · Mycetophilidae

Släkte: Exechia

Art: Exechia tomosa

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Wu & Zheng, 2001


text:
# Pterocactus australis
Pterocactus australis är en kaktusväxtart som först beskrevs av Frédéric Albert Constantin Weber, och fick sitt nu gällande namn av Curt Backeberg. Pterocactus australis ingår i släktet Pterocactus och familjen kaktusväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Pterocactus australis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kaktusväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Pterocactus australis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Nejlikordningen]]
| ordo = Caryophyllales
| familia_sv = [[Kaktusväxter]]
| familia = Cactaceae
| genus_sv =
| genus = [[Pterocactus]]
| species_sv =
| species = '''Pterocactus australis'''
| taxon = Pterocactus australis
| taxon_authority = ([[Frédéric Albert Constantin Weber|F.A.C. Weber]]) [[Curt Backeberg|Backeb.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Pterocactus australis'''''<ref name = "C132"/> är en [[kaktusväxter|kaktusväxt]]art som först beskrevs av [[Frédéric Albert Constantin Weber]], och fick sitt nu gällande namn av [[Curt Backeberg]]. ''Pterocactus australis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Pterocactus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[kaktusväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Bildgalleri ==
<gallery>
Pterocactus australis 01.jpg
</gallery>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/13439495|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">''Checklist of CITES Species Part 1 CITES species index'', 2011</ref>
<ref name = "source">[http://www.itis.gov ITIS Global: The Integrated Taxonomic Information System], [http://www.cbif.gc.ca/eng/integrated-taxonomic-information-system-itis/ (Canada)], [http://www.conabio.gob.mx (Mexico)]</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Pterocactus australis|''Pterocactus australis''}}

{{Robotskapad stub om kaktusväxter}}

[[Kategori:Kaktusväxter]]
[[Kategori:Pterocactus|australis]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Nejlikordningen · Caryophyllales

Familj: Kaktusväxter · Cactaceae

Släkte: Pterocactus

Art: Pterocactus australis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Pterocactus australis

Auktor: (F.A.C. Weber) Backeb.


text:
# Stenopleustes inermis
Stenopleustes inermis är en kräftdjursart som beskrevs av Robert Alan Shoemaker 1949. Stenopleustes inermis ingår i släktet Stenopleustes och familjen Pleustidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Stenopleustes inermis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Stenopleustes inermis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Storkräftor]]
| classis = Malacostraca
| ordo_sv = [[Märlkräftor]]
| ordo = Amphipoda
| familia_sv =
| familia = [[Pleustidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Stenopleustes]]
| species_sv =
| species = '''Stenopleustes inermis'''
| taxon = Stenopleustes inermis
| taxon_authority = [[Robert Alan Shoemaker|Shoemaker]], 1949
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| synonyms =
}}

'''''Stenopleustes inermis'''''<ref name = "col3"/><ref name = "col487"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som beskrevs av [[Robert Alan Shoemaker]] 1949. ''Stenopleustes inermis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Stenopleustes]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Pleustidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/stenopleustes+inermis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col3"> (1996) , database, NODC Taxonomic Code</ref>
<ref name = "col487"> (2004) , pre-press, American Fisheries Society Special Publication 31</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om märlkräftor}}

[[Kategori:Märlkräftor]]
[[Kategori:Stenopleustes|inermis]]

title: Systematik

Understam: Kräftdjur · Crustacea

Klass: Storkräftor · Malacostraca

Ordning: Märlkräftor · Amphipoda

Familj: Pleustidae

Släkte: Stenopleustes

Art: Stenopleustes inermis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Shoemaker, 1949


text:
# Endophyllum macowanianum
Endophyllum macowanianum är en svampart som först beskrevs av Thüm., och fick sitt nu gällande namn av A.R. Wood 2004. Endophyllum macowanianum ingår i släktet Endophyllum och familjen Pucciniaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Endophyllum macowanianum

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Endophyllum macowanianum
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Basidiomycota
| divisio_sv = [[Basidiesvampar]]
| classis = [[Pucciniomycetes]]
| classis_sv =
| ordo = [[Pucciniales]]
| ordo_sv =
| familia = [[Pucciniaceae]]
| familia_sv =
| genus = [[Endophyllum]]
| genus_sv =
| species = '''Endophyllum macowanianum'''
| species_sv =
| taxon = Endophyllum macowanianum
| taxon_authority = (Thüm.) A.R. Wood 2004
| synonyms = ''Aecidium macowanianum'' <small>Thüm. 1875</small><ref>Thüm. (1875) , In: Flora, Jena 58:380</ref>
}}

'''''Endophyllum macowanianum''''' är en [[svampar]]t<ref>Wood, A.R. (2004) ''Endophyllum macowanianum'', a new combination for ''Aecidium macowanianum'' (''Uredinales''–''Pucciniaceae''), and a note on ''E. macowanii'', In: S. Afr. J. Bot. 70(4):667–670</ref> som först beskrevs av Thüm., och fick sitt nu gällande namn av A.R. Wood 2004. ''Endophyllum macowanianum'' ingår i [[släkte]]t ''[[Endophyllum]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Pucciniaceae]].<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/endophyllum+macowanianum/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref><ref>''Species Fungorum''. Kirk P.M., 2010-11-23</ref>   Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name="COL"/>

==Källor==
<references/>

[[Kategori:Basidiesvampar]]
[[Kategori:Endophyllum|macowanianum]]

title: Systematik

Rike: Svampar · Fungi

Division: Basidiesvampar · Basidiomycota

Klass: Pucciniomycetes

Ordning: Pucciniales

Familj: Pucciniaceae

Släkte: Endophyllum

Art: Endophyllum macowanianum

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Endophyllum macowanianum

Auktor: (Thüm.) A.R. Wood 2004

title: Synonymer

Synonymer: Aecidium macowanianum Thüm. 1875


text:
# Chrysonotomyia nectandrigena
Chrysonotomyia nectandrigena är en stekelart som beskrevs av Christer Hansson 2004. Chrysonotomyia nectandrigena ingår i släktet Chrysonotomyia och familjen finglanssteklar.
Artens utbredningsområde är Costa Rica. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Chrysonotomyia nectandrigena

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Chrysonotomyia nectandrigena''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Finglanssteklar]]
| familia = Eulophidae
| genus_sv =
| genus = [[Chrysonotomyia]]
| species_sv =
| species = '''Chrysonotomyia nectandrigena'''
| taxon = Chrysonotomyia nectandrigena
| taxon_authority = [[Christer Hansson|Hansson]], 2004
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Chalcidoidea
| superfamilia_sv = [[Glanssteklar]]
| synonyms =
}}

'''''Chrysonotomyia nectandrigena'''''<ref name = "col9176"/> är en [[steklar|stekel]]art som beskrevs av [[Christer Hansson]] 2004. ''Chrysonotomyia nectandrigena'' ingår i [[släkte]]t ''[[Chrysonotomyia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[finglanssteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Costa Rica]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/chrysonotomyia+nectandrigena/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col9176">Hansson, C. (2004) Eulophidae of Costa Rica (Hymenoptera: Chalcidoidea), 2., JOURBOOK: Memoirs of the American Entomological Institute VOLUME: 75 PAGES: 536pp</ref>
<ref name = "source">''UCD: Universal Chalcidoidea Database''. Noyes J., 2007-09-17</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om finglanssteklar}}

[[Kategori:Finglanssteklar]]
[[Kategori:Chrysonotomyia|nectandrigena]]

title: Systematik

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Glanssteklar · Chalcidoidea

Familj: Finglanssteklar · Eulophidae

Släkte: Chrysonotomyia

Art: Chrysonotomyia nectandrigena

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Hansson, 2004


text:
# Neoperla bituberculata
Neoperla bituberculata är en bäcksländeart som beskrevs av Du 2000. Neoperla bituberculata ingår i släktet Neoperla och familjen jättebäcksländor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Neoperla bituberculata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|bäckslände|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Neoperla bituberculata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Bäcksländor]]
| ordo = Plecoptera
| familia_sv = [[Jättebäcksländor]]
| familia = Perlidae
| genus_sv =
| genus = [[Neoperla]]
| species_sv =
| species = '''Neoperla bituberculata'''
| taxon = Neoperla bituberculata
| taxon_authority = [[Du (auktor)|Du]], 2000
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Perloidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Neoperla bituberculata'''''<ref name = "col311193"/> är en [[bäcksländor|bäckslände]]art som beskrevs av [[Du (auktor)|Du]] 2000. ''Neoperla bituberculata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Neoperla]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[jättebäcksländor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==

<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/neoperla+bituberculata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col311193">Du (2000) Two new species of the genus Neoperla Needham (Plecoptera: Perlidae: Perlinae) from Guizhou, China, Entomotaxonomia 22(1):1-5</ref>
<ref name = "source">''PlecopteraSF: Plecoptera Species File''. DeWalt R.E.; New-Becker U. & Stueber G., 2010-04-14</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om jättebäcksländor}}

[[Kategori:Jättebäcksländor]]
[[Kategori:Neoperla|bituberculata]]

title: Systematik

Ordning: Bäcksländor · Plecoptera

Överfamilj: Perloidea

Familj: Jättebäcksländor · Perlidae

Släkte: Neoperla

Art: Neoperla bituberculata

title: Vetenskapligt namn


text:
# Paraboea graniticola
Paraboea graniticola är en tvåhjärtbladig växtart som beskrevs av Z.R. Xu. Paraboea graniticola ingår i släktet Paraboea och familjen Gesneriaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Paraboea graniticola

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåhjärtbladiga växt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Paraboea graniticola''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Plisterordningen]]
| ordo = Lamiales
| familia_sv =
| familia = [[Gesneriaceae]]
| genus_sv =
| genus = [[Paraboea]]
| species_sv =
| species = '''Paraboea graniticola'''
| taxon = Paraboea graniticola
| taxon_authority = Z.R. Xu
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Paraboea graniticola'''''<ref name = "C132"/> är en [[tvåhjärtbladiga växter|tvåhjärtbladig växt]]art som beskrevs av Z.R. Xu. ''Paraboea graniticola'' ingår i [[släkte]]t ''[[Paraboea]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Gesneriaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/11771103|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">''World Checklist of Gesneriaceae'', </ref>
<ref name = "source">[http://www.itis.gov ITIS Global: The Integrated Taxonomic Information System], [http://www.cbif.gc.ca/eng/integrated-taxonomic-information-system-itis/ (Canada)], [http://www.conabio.gob.mx (Mexico)]</ref>
</references>

[[Kategori:Plisterordningen]]
[[Kategori:Paraboea|graniticola]]

title: Systematik

Ordning: Plisterordningen · Lamiales

Familj: Gesneriaceae

Släkte: Paraboea

Art: Paraboea graniticola

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Paraboea graniticola

Auktor: Z.R. Xu


text:
# Desa Sidomulyo (administrativ by i Indonesien, Jawa Timur, lat -7,43, long 112,73)
Desa Sidomulyo är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Timur, i den västra delen av landet, 700 km öster om huvudstaden Jakarta.

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Indonesien|datum=2016-07}}
{{för|Desa Sidomulyo}}
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Desa Sidomulyo
| native_name          =
| other_name           = Sidomulyo
| category             = Administrativ by
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Indonesien
| country_flag         = true
| state                = [[Jawa Timur]]
| state_type           = Provins
| region               =
| region_type          =
| district             =
| district_type        =
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           =
| population_date      =
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Western Indonesian Time|WIT]]
| utc_offset           = +7
| timezone_DST         =
| utc_offset_DST       =
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Indonesien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Indonesien
| map_locator          = Indonesien
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = -7.42598
| long_d               = 112.73282
| municipality         = Desa Sidomulyo
| municipality_type    = Administrativ by
| elevation            = 3
| timezone_label       = Asia/Jakarta
| geonames             = 6771095
}}

'''Desa Sidomulyo''' är <!--A.ADM4-->en [[Indonesiens administrativa indelning|administrativ by]] i [[Indonesien]].<ref name = "gn6771095"/>   Den ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Jawa Timur]], i den västra delen av landet, {{formatnum:700}} km öster om huvudstaden [[Jakarta]].
== Källor ==

<references>
<ref name = "gn6771095">[{{Geonameslänk|gnid=6771095|name=desa%20sidomulyo}} Desa Sidomulyo] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-20; databasdump nerladdad 2015-11-27</ref>

</references>

[[Kategori:Indelningar i Jawa Timur]]

Land: Indonesien

Provins: Jawa Timur

Administrativ by: Desa Sidomulyo

Höjdläge: 3 m ö.h.

Tidszon: WIT (UTC+7)


text:
# Norderney
Norderney är en ö i Nordsjön och samtidigt en stad i det tyska förbundslandet Niedersachsen med cirka 6 000 invånare. Till ön går färjor från staden Norden (ortsdel: Norddeich). Dessutom går flera utflyktsfartyg till andra öar i området (till exempel Borkum, Juist, Baltrum och Helgoland).

## Geografi
Norderney är en av de yngsta ostfrisiska öarna vid den ostfrisiska kusten. Ön ligger tillsammans med de övriga öarna på en rad i Tyska bukten i den del som även kallas Vadehavet, cirka 3 kilometer utanför fastlandet. Ön är cirka 14 kilometer lång och är efter Borkum den näst största ostfrisiska ön. Öns norra sida har en 14 kilometer lång sandstrand. En stor del av ön ligger inom Nationalpark Niedersächsisches Wattenmeer. Liksom de övriga ostfrisiska öarna är Norderney starkt utsatt för erosion. På ön finns sötvatten som skyddas mot saltvatten genom att förstärkningsdyner har anlagts som skydd mot stormfloder.

### Klimat
Uppmätta normala temperaturer och -nederbörd i Norderney:
|                                            | Jan  | Feb | Mar | Apr | Maj  | Jun  | Jul  | Aug  | Sep  | Okt  | Nov | Dec |
| ------------------------------------------ | ---- | --- | --- | --- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | --- | --- |
| Normaldygnets maximitemperaturs medelvärde | 3,2  | 3,6 | 6,1 | 9,4 | 14,1 | 17,0 | 18,8 | 19,4 | 17,0 | 13,0 | 8,1 | 4,8 |
| Normaldygnets minimitemperaturs medelvärde | −0,2 | 0,0 | 1,9 | 4,5 | 8,7  | 12,1 | 14,1 | 14,5 | 12,3 | 8,7  | 4,4 | 1,3 |
|                                            |      |     |     |     |      |      |      |      |      |      |     |     |
| Nederbörd                                  | 60   | 41  | 53  | 41  | 49   | 63   | 76   | 73   | 72   | 80   | 88  | 75  |

| Diagram | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm |
|         | 60 3 -0                                  | 41 4 0                                   | 53 6 2                                   | 41 9 5                                   | 49 14 9                                  | 63 17 12                                 | 76 19 14                                 | 73 19 15                                 | 72 17 12                                 | 80 13 9                                  | 88 8 4                                   | 75 5 1                                   |

## Staden Norderney
Norderney är även namnet på den stad som sedan 1978 är en del av distriktet Aurich. Staden fick sina stadsrättigheter 1948 och är den befolkningsmässigt största orten på de ostfrisiska öarna.
I staden finns ett flertal museer och historiskt intressanta byggnader. Staden nås med färja från Norden.

## Historia
De ostfrisiska öarna bildades i slutet av den senaste istiden i samband med att vattennivån steg i det som i dag är Tyska bukten. Stormfloder, översvämningar och vegetationen på öns sanddyner gjorde att Norderney växte under årens lopp.
Nära dagens Norderney fanns tidigare en ö med namnet Buise. Det antas att Buise delades i två delar vid 1362 års stormflod. Den västra delen försvann i samband med en stormflod 1651 och den östra delen fick först namnet Osterende och sedan Norderney. År 1550 kallades ön Norder neye Oog (Nordens nya ö).
Staden Norderney börjar sin historia 1688 då fiskarbostäder började byggas på öns västra del. Under andra halvan av 1700-talet fick sjöfarten en allt större betydelse för ön.
I mitten av 1700-talet började badanstalter anläggas på olika håll i Europa, bland annat vid Nordsjön. År 1797 utnämndes Norderney till kunglig preussisk havsbadanstalt och blev därmed den första tyska badanstalten vid Nordsjön. Under 1800-talet växte badturismen snabbt och Norderneys befolkning ökade. Under den wilhelminska tiden byggdes en rad olika bad- och hotellinrättningar på ön. Bland annat Jenny Lind besökte Norderney.
I och med första världskriget upphörde badturismen och ön blev i stället en så kallad havsfästning i Tyska riket. Efter kriget byggdes den turistiska infrastrukturen snabbt upp igen. Efter nazisternas maktövertagande i Tyskland blev Norderney en militärt viktig punkt i den så kallade Atlantvallen. Under kriget tömdes ön på turister och den blev vid flera tillfällen bombad av de allierade.
Efter Tysklands kapitulation i maj 1945 blev Norderney och övriga Ostfriesland en del av den brittiska ockupationszonen. Från början användes hotell och andra inrättningar för de brittiska soldaterna och för flyktingar. År 1946 började turismen byggas upp igen.

## Näringsliv
Norderneys näringsliv har historiskt sett präglats av fiske och sjöfart. Det finns även ett begränsat jordbruk på delar av ön.
År 1797 fick Norderney status som havsbad och sedan dess är turismen en mycket viktig inkomstkälla. Årligen kommer mer än 400 000 turister och kurgäster till ön.

title: Norderney

wikitext:
{{Ortsfakta Tyskland
| namn = Norderney
|form = [[Stad (Tyskland)|Stad]]
| vapen = DEU Norderney COA.svg
| vapentext = Norderneys vapen
|positionskarta = Tyskland
|positionskartnamn = {{Kartposition Tyskland|bild1}}
|kartatext = Läget för {{SIDNAMN}} i Tyskland
| förbundsland = [[Niedersachsen]]
| kreis = [[Landkreis Aurich|Aurich]]
| täthet = auto
| lat_g = 53
| lat_m = 42
| lat_s = 20
| lat_NS = N
| long_g = 7
| long_m = 8
| long_s = 38
| long_EW = E
|detaljkartatext = Läget för staden {{SIDNAMN}} i Landkreis Aurich
}}
'''Norderney''' är en [[ö (landområde)|ö]] i [[Nordsjön]] och samtidigt en [[Stad (Tyskland)|stad]] i det tyska [[bundesland|förbundslandet]] [[Niedersachsen]] med cirka {{formatnum:{{Decimaler|{{#invoke:Wikidata2|formatStatements|property=P1082|withoutunit=ja|noformatera=ja|sortbytime=chronological|enbarten=ja|noref=ja}}|-3}}}}<!--för att följa befolkning i infoboxen--> invånare. Till ön går färjor från staden [[Norden, Niedersachsen|Norden]] (ortsdel: Norddeich). Dessutom går flera utflyktsfartyg till andra öar i området (till exempel [[Borkum]], [[Juist]], [[Baltrum]] och [[Helgoland]]).

== Geografi ==
Norderney är en av de yngsta [[ostfrisiska öarna]] vid den [[Ostfriesland|ostfrisiska]] kusten. Ön ligger tillsammans med de övriga öarna på en rad i [[Tyska bukten]] i den del som även kallas [[Vadehavet]], cirka 3 kilometer utanför fastlandet. Ön är cirka 14 kilometer lång och är efter [[Borkum]] den näst största ostfrisiska ön. Öns norra sida har en 14 kilometer lång sandstrand. En stor del av ön ligger inom [[Nationalpark Niedersächsisches Wattenmeer]]. Liksom de övriga ostfrisiska öarna är Norderney starkt utsatt för [[erosion]]. På ön finns [[sötvatten]] som skyddas mot [[saltvatten]] genom att förstärkningsdyner har anlagts som skydd mot [[stormflod]]er.

=== Klimat ===
Uppmätta normala temperaturer och -nederbörd i Norderney:<ref>{{webbref |url=https://www.resvader.com/Norderney/per-manad/ |titel=Vädret i Norderney |verk=ResVäder |hämtdatum=2019-02-24 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190225103017/https://www.resvader.com/Norderney/per-manad/ |arkivdatum=2019-02-25 }}</ref>
{{Klimattabell|
   |hmjan=3.2
   |hmfeb=3.6
   |hmmar=6.1
   |hmapr=9.4
   |hmmaj=14.1
   |hmjun=17.0
   |hmjul=18.8
   |hmaug=19.4
   |hmsep=17.0
   |hmokt=13.0
   |hmnov=8.1
   |hmdec=4.8
   |lmjan=-0.2
   |lmfeb=0.0
   |lmmar=1.9
   |lmapr=4.5
   |lmmaj=8.7
   |lmjun=12.1
   |lmjul=14.1
   |lmaug=14.5
   |lmsep=12.3
   |lmokt=8.7
   |lmnov=4.4
   |lmdec=1.3
   |nbjan=60
   |nbfeb=41
   |nbmar=53
   |nbapr=41
   |nbmaj=49
   |nbjun=63
   |nbjul=76
   |nbaug=73
   |nbsep=72
   |nbokt=80
   |nbnov=88
   |nbdec=75
}}

== Staden Norderney ==
[[Fil:Norderney Strand 1900.jpg|thumb|Norderneys västra badstrand runt år 1900]]
[[Fil:Bundesarchiv Bild 146-1977-007-13A, Norderney, Strandleben.jpg|thumb|Strandliv på Norderney 1910]]
[[Fil:Bundesarchiv Bild 146-1973-030A-51, Strandbad, Norderney.jpg|thumb|Strandliv på Norderney 1910]]
[[Fil:Norderney Postamt01.JPG|thumb|Det gamla postkontoret i stadens centrum]]
[[Fil:Norderney Kriegerdenkmal Rückseite.jpg|thumb|Bismarckmonumentet]]
[[Fil:Norderney Wasserturm02.JPG|thumb|Vattentornet]]

Norderney är även namnet på den stad som sedan 1978 är en del av distriktet [[Landkreis Aurich|Aurich]]. Staden fick sina stadsrättigheter 1948 och är den befolkningsmässigt största orten på de ostfrisiska öarna.

I staden finns ett flertal museer och historiskt intressanta byggnader. Staden nås med färja från [[Norden, Niedersachsen|Norden]].

== Historia ==
De ostfrisiska öarna bildades i slutet av den senaste [[istiden]] i samband med att vattennivån steg i det som i dag är [[Tyska bukten]]. [[Stormflod]]er, översvämningar och vegetationen på öns sanddyner gjorde att Norderney växte under årens lopp.

Nära dagens Norderney fanns tidigare en ö med namnet ''Buise''. Det antas att ''Buise'' delades i två delar vid 1362 års [[stormflod]]. Den västra delen försvann i samband med en stormflod 1651 och den östra delen fick först namnet ''Osterende'' och sedan Norderney. År 1550 kallades ön ''Norder neye Oog'' (Nordens nya ö).

Staden Norderney börjar sin historia 1688 då fiskarbostäder började byggas på öns västra del. Under andra halvan av 1700-talet fick sjöfarten en allt större betydelse för ön.

I mitten av 1700-talet började [[bad]]anstalter anläggas på olika håll i Europa, bland annat vid [[Nordsjön]]. År 1797 utnämndes Norderney till kunglig [[Preussen|preussisk]] havsbadanstalt och blev därmed den första tyska badanstalten vid Nordsjön. Under 1800-talet växte badturismen snabbt och Norderneys befolkning ökade. Under den [[wilhelminsk]]a tiden byggdes en rad olika bad- och hotellinrättningar på ön. Bland annat [[Jenny Lind]] besökte Norderney.

I och med [[första världskriget]] upphörde badturismen och ön blev i stället en så kallad ''havsfästning'' i [[Tyska riket]]. Efter kriget byggdes den turistiska infrastrukturen snabbt upp igen. Efter [[nazister]]nas [[maktövertagande]] i Tyskland blev Norderney en militärt viktig punkt i den så kallade ''Atlantvallen''. Under kriget tömdes ön på turister och den blev vid flera tillfällen bombad av de [[allierade]].

Efter Tysklands [[kapitulation]] i maj [[1945]] blev Norderney och övriga [[Ostfriesland]] en del av den brittiska [[ockupationszon]]en. Från början användes hotell och andra inrättningar för de brittiska soldaterna och för flyktingar. År 1946 började turismen byggas upp igen.

== Näringsliv ==
Norderneys näringsliv har historiskt sett präglats av [[fiske]] och [[sjöfart]]. Det finns även ett begränsat [[jordbruk]] på delar av ön.

År 1797 fick Norderney status som havsbad och sedan dess är [[turism]]en en mycket viktig inkomstkälla. Årligen kommer mer än 400 000 turister och kurgäster till ön.

== Källor ==
<references/>
{{översatt|url=http://de.wikipedia.org/w/index.php?title=Norderney&oldid=45678234|språkversion=tyskspråkiga}}

== Se även ==

* [[Ostfriesland]]
* [[Ostfrisiska öarna]]
* [[Lista över stormfloder i Nordsjön]]

{{commonscatbox|Norderney}}
{{auktoritetsdata}}

[[Kategori:Tysklands öar]]
[[Kategori:Kommuner och städer i Landkreis Aurich]]
[[Kategori:Ostfriesland]]
[[Kategori:Öar i Niedersachsen]]
[[Kategori:Tyska öar i Nordsjön]]

Flagga: Norderneys vapen

Land: Tyskland

Förbundsland: Niedersachsen

Kreis: Aurich

Höjdläge: 5 m ö.h.

Befolkningstäthet: 228 inv./km²

Registreringsskylt: AUR


text:
# Skänningeannalerna
Sigtunaannalerna, eller Skänningeannalerna som de också kallas efter det dominikanerkloster (Skänninge kloster) där handskriften tros en gång ha blivit skriven, är skrivna för hand på latin, och påträffades år 1867 på Ängsö slott i Västmanland av biblioteksamanuensen Eichhorn. De återfanns i slottets bibliotek i en liturgisk bok från 1400-talet, bundna i pressat läderband med ovanligt rikt förgyllda begynnelsebokstäver. Två lösa pergamentsblad låg i början av boken och två i slutet. Texten sammanställdes omkring år 1290 och har skrivits av en dominikanbroder.
Annalerna – eller årtalsanteckningarna – börjar med årtalet år 1208 men man vet inte om detta är den ursprungliga början. Det är emellertid helt klart att slutet saknas. Annalerna slutar i dag abrupt under årtalet år 1288 men resterande text från år 1288 och även det efterföljande år 1289 återfinns sekundärt avskrivet i en annan krönika.
Den liturgiska boken med Sigtunakrönikan köptes in av greve Carl Fredrik Piper på auktion efter överste Erik Gyllengriip den 20 april 1737 på Stensnäs slott i Västergötland för 12 daler kopparmynt. På den liturgiska bokens sista sida står: ”Denna bok lät Märta Thuresdotter skriva gudi till heders och eder allra käraste systrar till hugnad här vilja läsa detta”. Detta tyder på att den liturgiska boken ursprungligen kan ha kommit från Vadstena. Kanske skrevs därför de s.k. Sigtunaannalerna i själva verket i det till Vadstena närbelägna Skänninge, som också hade ett dominikankloster.
År 2001 gav Fotevikens Museum ut annalerna, vilket var första gången de i sin helhet blev översatta till svenska. Översättningen gjordes av Karl Fredrik Wasén.

title: Skänningeannalerna

wikitext:
{{källor|datum=2022-12}}
'''Sigtunaannalerna''', eller '''Skänningeannalerna''' som de också kallas efter det dominikanerkloster ([[Skänninge kloster]]) där handskriften tros en gång ha blivit skriven, är skrivna för hand på [[latin]], och påträffades år 1867 på [[Ängsö slott]] i Västmanland av biblioteksamanuensen Eichhorn. De återfanns i slottets bibliotek i en [[liturgi]]sk bok från 1400-talet, bundna i pressat läderband med ovanligt rikt förgyllda begynnelsebokstäver. Två lösa pergamentsblad låg i början av boken och två i slutet. Texten sammanställdes omkring år 1290 och har skrivits av en [[Dominikanorden|dominikanbroder]].

[[Annaler]]na – eller ''årtalsanteckningarna'' – börjar med årtalet år 1208 men man vet inte om detta är den ursprungliga början. Det är emellertid helt klart att slutet saknas. Annalerna slutar i dag abrupt under årtalet år 1288 men resterande text från år 1288 och även det efterföljande år 1289 återfinns sekundärt avskrivet i en annan [[krönika]].

Den liturgiska boken med [[Sigtunakrönikan]] köptes in av greve [[Carl Fredrik Piper (1700–1770)|Carl Fredrik Piper]] på auktion efter överste [[Erik Gyllengriip]] den 20 april 1737 på [[Stensnäs slott]] i Västergötland för 12 daler kopparmynt. På den liturgiska bokens sista sida står: ”Denna bok lät [[Märta Thuresdotter]] skriva gudi till heders och eder allra käraste systrar till hugnad här vilja läsa detta”. Detta tyder på att den liturgiska boken ursprungligen kan ha kommit från [[Vadstena]]. Kanske skrevs därför de s.k. Sigtunaannalerna i själva verket i det till [[Vadstena]] närbelägna [[Skänninge]], som också hade ett dominikankloster.

År 2001 gav Fotevikens Museum ut annalerna, vilket var första gången de i sin helhet blev översatta till svenska. Översättningen gjordes av [[Karl Fredrik Wasén]].

==Se även ==
*[[Källskrift]]
*[[Slaget vid Lena]]

==Externa länkar==
*[http://wadbring.com/historia/sidor/skanninge2.htm Skänningennalerna översatta av Karl Fredrik Wasén]

[[Kategori:Krönikor]]
[[Kategori:Sverige under 1300-talet]]


text:
# Pandesma satanas
Pandesma satanas är en fjärilsart som beskrevs av Emilio Berio 1968. Pandesma satanas ingår i släktet Pandesma och familjen nattflyn. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Pandesma satanas

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Pandesma satanas''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Nattflyn]]
| familia = Noctuidae
| genus_sv =
| genus = [[Pandesma]]
| species_sv =
| species = '''Pandesma satanas'''
| taxon = Pandesma satanas
| taxon_authority = [[Emilio Berio|Berio]] 1968
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Noctuoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Pandesma satanas'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Emilio Berio]] 1968. ''Pandesma satanas'' ingår i [[släkte]]t ''[[Pandesma]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[nattflyn]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/pandesma+satanas/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om nattflyn}}

[[Kategori:Nattflyn]]
[[Kategori:Pandesma|satanas]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Noctuoidea

Familj: Nattflyn · Noctuidae

Släkte: Pandesma

Art: Pandesma satanas

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Berio 1968