text:
# Ica-restauranger
Ica-restauranger var en restaurangkedja som bildades 1945 av  detaljhandelsföretaget Ica och existerade till 1982. Stommen i företaget utgjordes av Ringbaren, en sorts kafeteria med självservering. På 1970-talet var Ica-restauranger med över 135 enheter Sveriges största restaurangföretag i enskild regi. Verksamheten avvecklades 1982.

## Historik
Början till Ica-restaurangerna var mjölkbaren, en enkel restaurang med självservering och utan utskänkningsrättigheter. De första öppnade i Sverige i slutet av 1920-talet och hade sitt stora genombrott i och med Stockholmsutställningen 1930. Med tiden blev skiljelinjerna mellan mjölkbarerna och andra enklare restauranger allt mer diffusa. Redan i mars 1944 öppnade den första Ica-restaurangen, Ankarbaren, i Göteborgs hamnkvarter.
Mjölkpropagandans dotterbolag AB Mjölkbarens aktiepost köptes 1945 för 500 000 kronor av Ica-restaurangerna. AB Mjölkbaren hade en omsättning av nära fyra miljoner kronor och ett gott anseende. Det blev kärnan för den fortsatta verksamheten. Samtidigt bildades Ica:s nya restaurangbolag Ringbaren, som var en kedja för enklare så kallade brickluncher och middagsserveringar över hela landet. Namnet Ringbaren kom från de fyra ringarna i företagsemblemet.
Vid övertagandet hade Mjölkbaren AB 16 restauranger i landets större städer. Kedjan byggdes ut i rask takt av Ica. I Stockholm genomfördes en storsatsning. Här fanns redan sex mjölkbarer, bland dem mjölkbaren i Björns trädgård, formgiven av arkitekt Holger Blom på 1930-talet. Snart öppnades nya ställen under namnet Ringbaren i bland annat Centralpalatset och det nya Hötorgscity och Holger Bloms mjölkbar vid Björns trädgård fick en rejäl ansiktslyftning.
År 1971 fanns det 135 Ica-ägda serveringsställen bestående av Ringbarer men även av exklusiva restauranger med fullständiga rättigheter som exempelvis Brända tomten och Bäckahästen i Stockholm som förvärvades 1953 samt Bäckakällan i Centrumhuset, Göteborg som köptes 1966. Dessa tre "förnämliga vinrestauranger", menade Ica-restauranger i sin egen reklam, "uppskattas av hela familjen både till vardag och fest". Därtill kom även ett antal personalrestauranger som serverade lunch i större företag. 1982 bytte bolaget namn till Caternord, den siste verkställande direktören var Cai Kofoed.  Det nya bolaget med runt 100 personalrestauranger köptes året därpå av Scandic Hotels

## Bilder, restauranger och Ringbarer (urval)
- Bäckahästen (1950-tal)
- Brända tomten, Stureplan (1965)
- Ringbaren, Björns trädgård (1975)
- Ringbaren, Birger Jarlsgatan (1962)
- Ringbaren, Hötorgscity (1959)

title: Ica-restauranger

wikitext:
[[Fil:ICA-Restauranger broschyr.jpg|miniatyr|stående|Ica-restauranger, broschyr.]]
[[Fil:ICA Ringbarer 1960-tal.jpg|miniatyr|stående|Ica-Ringbarer, broschyr.]]
'''Ica-restauranger''' var en [[restaurang]]kedja som bildades 1945 av  detaljhandelsföretaget [[Ica]] och existerade till 1982. Stommen i företaget utgjordes av ''Ringbaren'', en sorts [[kafeteria]] med [[Självbetjäning|självservering]]. På 1970-talet var Ica-restauranger med över 135 enheter Sveriges största restaurangföretag i enskild regi. Verksamheten avvecklades 1982.

==Historik==
Början till Ica-restaurangerna var [[mjölkbar]]en, en enkel restaurang med självservering och utan [[utskänkningstillstånd|utskänkningsrättighet]]er. De första öppnade i Sverige i slutet av 1920-talet och hade sitt stora genombrott i och med [[Stockholmsutställningen 1930]]. Med tiden blev skiljelinjerna mellan mjölkbarerna och andra enklare restauranger allt mer diffusa. Redan i mars 1944 öppnade den första Ica-restaurangen, ''Ankarbaren'', i Göteborgs hamnkvarter.

[[Mjölkpropagandan]]s dotterbolag ''AB Mjölkbarens'' aktiepost köptes 1945 för 500 000 kronor av Ica-restaurangerna. AB Mjölkbaren hade en omsättning av nära fyra miljoner kronor och ett gott anseende. Det blev kärnan för den fortsatta verksamheten. Samtidigt bildades Ica:s nya restaurangbolag ''Ringbaren'', som var en kedja för enklare så kallade brickluncher och middagsserveringar över hela landet. Namnet Ringbaren kom från de fyra ringarna i företagsemblemet.

Vid övertagandet hade Mjölkbaren AB 16 restauranger i landets större städer. Kedjan byggdes ut i rask takt av Ica. I Stockholm genomfördes en storsatsning. Här fanns redan sex mjölkbarer, bland dem mjölkbaren i [[Björns trädgård]], formgiven av arkitekt [[Holger Blom]] på 1930-talet. Snart öppnades nya ställen under namnet ''Ringbaren'' i bland annat [[Centralpalatset, Stockholm|Centralpalatset]] och det nya [[Hötorgscity]] och Holger Bloms mjölkbar vid Björns trädgård fick en rejäl ansiktslyftning.

År 1971 fanns det 135 Ica-ägda serveringsställen bestående av Ringbarer men även av exklusiva restauranger med fullständiga rättigheter som exempelvis ''[[Brända tomten (restaurang)|Brända tomten]]'' och ''[[Bäckahästen (restaurang)|Bäckahästen]]'' i Stockholm som förvärvades 1953 samt ''Bäckakällan'' i [[Centrumhuset, Göteborg]] som köptes 1966. Dessa tre "förnämliga vinrestauranger", menade Ica-restauranger i sin egen reklam, "uppskattas av hela familjen både till vardag och fest". Därtill kom även ett antal personalrestauranger som serverade lunch i större företag. 1982 bytte bolaget namn till Caternord, den siste [[verkställande direktör]]en var Cai Kofoed.<ref>[https://runeberg.org/vemardet/1993/0600.html Svensk biografisk handbok: Cai Kofoed (1993)]</ref>  Det nya bolaget med runt 100 personalrestauranger köptes året därpå av [[Scandic Hotels]]<ref>[https://www.svd.se/arkiv/1983-04-19/27 SvD: Scandic köper Caternord (1983-04-19)]</ref>

==Bilder, restauranger och Ringbarer (urval)==
<gallery mode="packed">
Bäckahästen, Hamngatan vykort.jpg|Bäckahästen (1950-tal)
Stureplan, Brända Tomten mm, 1965.jpg|Brända tomten, Stureplan (1965)
Ringbaren, Götgatan.jpg|Ringbaren, Björns trädgård (1975)
Ringbaren, Birger Jarlsgatan.jpg|Ringbaren, Birger Jarlsgatan (1962)
Ringbaren, Hötorgscity.jpg|Ringbaren, Hötorgscity (1959)
</gallery>

==Se även==
* [[Sveriges Allmänna Restaurangaktiebolag|Sara-bolaget]]
* [[Norma (restaurang)|Restaurangkedjan Norma]]

==Referenser==
===Noter===
<references/>

=== Allmänna källor ===
*Ica fick Sverige att äta ute, Ica-historien.
*Mjölkbarer och restauranger, Ica-historien.
*{{bokref |efternamn=Tellström |förnamn=Richard |författarlänk=Richard Tellström |medförfattare=Jönsson, Håkan |titel=Från krog till krog: svenskt uteätande under 700 år |utgåva=Första utgåvan |år=2018 |utgivare=Natur & kultur |utgivningsort=Stockholm |språk=swe |isbn=9789127145917 |libris=22363882|sid=244-248}}

== Externa länkar ==
* {{commonscat WD}}

[[Kategori:Ej längre existerande svenska företag|Ica-restauranger]]
[[Kategori:Restauranger i Sverige]]
[[Kategori:Företag bildade 1945]]
[[Kategori:Företag upplösta 1982]]


text:
# Dizel Penza
Dizel Penza ryska: Дизель Пенза är en ishockeyklubb från Penza, Penza oblast i Ryssland. Hockeyn introducerades i staden 1948 under namnet Spartak, (ryska: Спартак, Spartacus). Till 1955 hade man nått Sovjetiska andraligan under namnet Burevestnik (ryska: буревестник, stormfågel). Efter att ha representerat diselfabriken i Penza fick man 1963 namnet Dizelist (ryska: Дизелист) sedan 2002 har det förkortats Diezel.
Laget har huvudsakligen spelat i sovjetiska och ryska andraligan. Säsongerna 1996/1997 och 1997/1998 spelade man i Ryska superligan, men det är de enda säsongerna man spelat i högsta serien. Klubben har spelat i Vyssjaja chokkejnaja liga sedan starten 2010. Det främsta resultatet i VHL är en femteplats i seriespelet 2011/2012 samt att man nådde semifinal i slutspelet 2011 och 2012.

wikiname: svwiki

title: Dizel Penza

in_language: sv

wikitext:
{{Ishockeyklubb
| Pågående          =
| logo              =
| bild              = [[fil:Дизель-Арена.jpg|thumb|Arenan i Penza.]]
| bildtext          =
| ort               = [[Penza]], [[Penza oblast]], [[Ryssland]]
| grundad           = [[sportåret 1948|1948]]
| upplöst           =
| historia          =
| lagfärger         = Blå, vit, gul<br/>{{färglåda|#6495ED}} {{färglåda|white}} {{färglåda|#FFBF00}}
| arena             = [[Diezel-Arena]]
| tränare           =
| mästare_titel     =
| mästare           =
| finaler_titel     =
| finaler           =
| nuvarande liga    = [[Vyssjaja chokkejnaja liga]]
| nuvarande säsong  = [[Vyssjaja chokkejnaja liga 2021/2022]]
| support           =
| webbplats         = [http://hcdizel.ru hcdizel.ru]
}}

'''Dizel Penza''' {{Lang-ru|Дизель Пенза}} är en ishockeyklubb från [[Penza]], [[Penza oblast]] i [[Ryssland]]. Hockeyn introducerades i staden 1948 under namnet Spartak, ({{Lang-ru|Спартак}}, [[Spartacus]]). Till 1955 hade man nått Sovjetiska andraligan under namnet Burevestnik ({{Lang-ru|буревестник}}, [[stormfågel]]). Efter att ha representerat diselfabriken i Penza fick man 1963 namnet ''Dizelist'' ({{Lang-ru|Дизелист}}) sedan 2002 har det förkortats Diezel.<ref>{{Webbref |url=http://hcdizel.ru/istoriya/ |titel=НЕКОММЕРЧЕСКОЕ ПАРТНЕРСТВО ПРОФЕССИОНАЛЬНЫЙ ХОККЕЙНЫЙ КЛУБ «ДИЗЕЛЬ» | hämtdatum=2021-12-13 |författare= |datum= |utgivare= |språk= }}</ref>

Laget har huvudsakligen spelat i sovjetiska och ryska andraligan. Säsongerna [[Ryska superligan i ishockey 1996/1997|1996/1997]] och [[Ryska superligan i ishockey 1997/1998|1997/1998]] spelade man i [[Ryska superligan i ishockey|Ryska superligan]], men det är de enda säsongerna man spelat i högsta serien. Klubben har spelat i [[Vyssjaja chokkejnaja liga]] sedan starten 2010. Det främsta resultatet i VHL är en femteplats i seriespelet [[Vyssjaja chokkejnaja liga 2011/2012|2011/2012]] samt att man nådde semifinal i slutspelet [[Vyssjaja chokkejnaja liga 2010/2011#Slutspel|2011]] och [[Vyssjaja chokkejnaja liga 2011/2012#Slutspel|2012]].<ref>{{Webbref |url=https://www.eliteprospects.com/team/1739/dizel-penza?team-history=complete#team-history |titel=Dizel Penza | hämtdatum=2021-12-13 |utgivare=[[Elite Prospects]] }}</ref>

==Referenser==
<references/>

==Externa länkar==
*[http://hcdizel.ru Officiell hemsida]

[[Kategori:Ishockeyklubbar i Ryssland]]
[[Kategori:Penza]]
[[Kategori:Sportklubbar bildade 1948]]

title: Övrigt


text:
# Henry Denker
Henry Denker, född 25 november 1912 i New York City, död 15 maj 2012 på samma ort, var en amerikansk roman-, pjäs- och manusförfattare. Denker var i grunden advokat, vilket märks i hans böcker. De innehåller dessutom ofta element ur läkarvärlden. Harry Denker förekommer ofta i Det Bästas Bokval.

## Filmografi (urval)
- 1965 – Mannen från Nasaret

title: Henry Denker

wikitext:
'''Henry Denker''', född [[25 november]] [[1912]] i [[New York|New York City]], död [[15 maj]] [[2012]] på samma ort, var en [[USA|amerikansk]] roman-, pjäs- och manusförfattare. Denker var i grunden [[advokat]], vilket märks i hans böcker{{hur|datum=2014-10}}. De innehåller dessutom ofta element ur [[läkare|läkarvärlden]]. Harry Denker förekommer ofta i [[Det Bästas Bokval]].

==Filmografi (urval)==
*{{F|1965|Mannen från Nasaret}}

==Externa länkar==
* {{IMDb-namn|id=0219281}}

{{STANDARDSORTERING:Denker, Henry}}

[[Kategori:Amerikanska författare]]
[[Kategori:Amerikanska manusförfattare]]
[[Kategori:Engelskspråkiga författare]]
[[Kategori:Födda 1912]]
[[Kategori:Avlidna 2012]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Personer från New York]]


text:
# Bruddgöl
Bruddgöl är en sjö i Vimmerby kommun i Småland och ingår i Botorpsströmmens huvudavrinningsområde. Sjön har en area på 0,061 kvadratkilometer och ligger 132,9 meter över havet.

## Delavrinningsområde
Bruddgöl ingår i det delavrinningsområde (640391-150917) som SMHI kallar för Utloppet av Solaren. Medelhöjden är 150 meter över havet och ytan är 50,66 kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Isnäsström (Yxeredsån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter 62 kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (77 procent). Avrinningsområdet har 3,92 kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på 7,7 procent.

title: Bruddgöl

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Bruddgöl
|alternativt_namn =Bruddgölen

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Kalmar
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Kalmar län]]
|kommun =  [[Vimmerby kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Småland]]
|socken= [[Djursdala socken]]

|nordliggrad =	57.77927
|östliggrad = 15.88588
|SWEREF_99_TM_N = 6404481
|SWEREF_99_TM_E = 552685

<!-- Sjödata -->
|area = 0.061
|arearef = {{Sveriges sjöar ref|Sjolyftet}}
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd = 132.9
|höjdref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|strandlinje = 1.11
|strandlinjeref = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Vattenytor}}
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 640617-150507
|id_vattenförekomst =
|VYID = 640607-150480
|huvudavrinningsområde_id = 71000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID =
|utflöde =
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID = 640391-150917
|delavrinningsområde_namn = Utloppet av Solaren
|delavrinningsområde_areal = 50.66
|delavrinningsområde_areal_vattenytor = 3.92
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal = 50.65
|delavrinningsområde_biflödesordning = 2
|delavrinningsområde_utflöde = Isnäsström
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn = Yxeredsån
|delavrinningsområde_VDRID = 639378-153372
|delavrinningsområde_avstånd_hav = 62
|delavrinningsområde_nedströms = 640260-151123
|delavrinningsområde_medelhöjd = 150
|delavrinningsområde_källor = {{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Ackumulerade_delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}}

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 4
|vattendistrikt_id = SE4
|natura_2000_id =
|öar=
|städer=

|fotnoter=

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Bruddgöl''' är en [[sjö]] i [[Vimmerby kommun]] i [[Småland]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|71000}}. Sjön har en area på {{formatnum:0.061}} kvadratkilometer och ligger {{formatnum:132.9}} [[meter över havet]].

== Delavrinningsområde ==
Bruddgöl ingår i det [[delavrinningsområde]] (640391-150917) som [[SMHI]] kallar för ''Utloppet av [[Solaren]]''. Medelhöjden är {{formatnum:150}} meter över havet och ytan är {{formatnum:50.66}} kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. ''Isnäsström'' (''Yxeredsån'') som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter {{formatnum:62}} kilometer.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2012_Delavrinningsomraden}} Avrinningsområdet består mestadels av [[skog]] (77 procent). Avrinningsområdet har {{formatnum:3.92}} kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på {{formatnum:7.7}} procent.{{Sveriges sjöar ref|SVAR_2010_Delavrinningsomraden}}

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Vimmerby kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}
* {{VISS-länk|EUID=NW640607-150479|text=Bruddgöl (Bruddgölen) på VISS}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-06}}

[[Kategori:Insjöar i Botorpsströmmens avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Småland]]
[[Kategori:Insjöar i Vimmerby kommun]]

title: Bruddgöl · (Bruddgölen) · Insjö

Land: Sverige

Län: Kalmar län

Kommun: Vimmerby kommun

Landskap: Småland

Socken: Djursdala socken

title: Mått

title: Flöden

title: Övrigt

Vattendistrikt: Vattenmyndigheten Södra Östersjön (SE4)

Limnisk ekoregion: Sydöst, söder om norrlandsgränsen, inom vattendelaren till Östersjöns avrinningsområde, under 200 m ö.h.

title: Delavrinningsområde

Namn: Utloppet av Solaren

Utflöde: Isnäsström (Yxeredsån)

Avstånd till havet: 62 km


text:
# Watsonia tabularis
Watsonia tabularis är en irisväxtart som beskrevs av J.W.Mathews och Harriet Margaret Louisa Bolus. Watsonia tabularis ingår i släktet Watsonia och familjen irisväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Watsonia tabularis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|irisväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Watsonia tabularis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Sparrisordningen]]
| ordo = Asparagales
| familia_sv = [[Irisväxter]]
| familia = Iridaceae
| genus_sv =
| genus = [[Watsonia]]
| species_sv =
| species = '''Watsonia tabularis'''
| taxon = Watsonia tabularis
| taxon_authority = J.W.Mathews & [[Harriet Margaret Louisa Bolus|L.Bolus]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Watsonia tabularis'' var.'' concolor''
''Vieusseuxia tabularis'' [[Christian Friedrich Frederik Ecklon|Eckl.]]
}}

'''''Watsonia tabularis'''''<ref name = "C132"/> är en [[irisväxter|irisväxt]]art som beskrevs av J.W.Mathews och [[Harriet Margaret Louisa Bolus]]. ''Watsonia tabularis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Watsonia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[irisväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Bildgalleri ==
<gallery>
File:Watsonia tabularis 11.JPG
File:Watsonia tabularis.jpg
</gallery>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9771128|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">J.W.Mathews & L.Bolus, 1922 ''In: Ann. Bolus Herb. 3: 141''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Watsonia tabularis|''Watsonia tabularis''}}
* {{wikispecies|Watsonia tabularis|''Watsonia tabularis''}}

[[Kategori:Irisväxter]]
[[Kategori:Watsonia|tabularis]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Sparrisordningen · Asparagales

Familj: Irisväxter · Iridaceae

Släkte: Watsonia

Art: Watsonia tabularis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Watsonia tabularis

Auktor: J.W.Mathews & L.Bolus

title: Synonymer

Synonymer: Watsonia tabularis var. concolor · Vieusseuxia tabularis Eckl.


text:
# Hemichromis elongatus
Hemichromis elongatus är en fiskart som först beskrevs av Guichenot, 1861.  Hemichromis elongatus ingår i släktet Hemichromis och familjen Cichlidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Hemichromis elongatus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fisk|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Hemichromis elongatus''
| status = LC
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Strålfeniga fiskar]]
| classis = Actinopterygii
| ordo_sv = [[Abborrartade fiskar]]
| ordo = Perciformes
| familia_sv =
| familia = [[Cichlidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Hemichromis]]
| species_sv =
| species = '''Hemichromis elongatus'''
| taxon = Hemichromis elongatus
| taxon_authority = (Guichenot, 1861)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| superclassis = Osteichthyes
| superclassis_sv = [[Benfiskar]]
| synonyms = ''Hemichromis auritus'' [[Gill (auktor)|Gill]], 1862<ref name = "col482605"/>
''Chromichthys elongatus'' Guichenot, 1861<ref name = "col482605"/>
| status_ref = <ref name = "iucn"/>
}}

'''''Hemichromis elongatus'''''<ref name = "col482605"/> är en [[fiskar|fisk]]art som först beskrevs av Guichenot, 1861.  ''Hemichromis elongatus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Hemichromis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Cichlidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> [[IUCN]] kategoriserar arten globalt som [[livskraftig]].<ref name = "iucn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/hemichromis+elongatus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col482605">Daget, J. and G.G. Teugels (1991) Hemichromis., p. 187-194. In J. Daget, J.-P. Gosse, G.G. Teugels and D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa, CLOFFA, ISNB, Brussels; MRAC, Tervuren; and ORSTOM, Paris. Vol. 4.</ref>
<ref name = "source">''FishBase''. Froese R. & Pauly D. (eds), 2011-06-14</ref>
<ref name = "iucn">{{IUCN2012.2| assessors = | år = 2010| id = 181750| titel = Hemichromis elongatus| hämtdatum = 2012-10-24}}</ref>
</references>

[[Kategori:Abborrartade fiskar]]
[[Kategori:Hemichromis|elongatus]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Rike: Djur · Animalia

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Överklass: Benfiskar · Osteichthyes

Klass: Strålfeniga fiskar · Actinopterygii

Ordning: Abborrartade fiskar · Perciformes

Familj: Cichlidae

Släkte: Hemichromis

Art: Hemichromis elongatus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Hemichromis elongatus

Auktor: (Guichenot, 1861)

title: Synonymer

Synonymer: Hemichromis auritus Gill, 1862 · Chromichthys elongatus Guichenot, 1861

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Tegelsmora distrikt
Tegelsmora distrikt är ett distrikt i Tierps kommun och Uppsala län.
Distriktet ligger i sydöstra delen av kommunen.

## Tidigare administrativ tillhörighet
Distriktet inrättades 2016 och utgörs av socknen Tegelsmora i Tierps kommun.
Området motsvarar den omfattning Tegelsmora församling hade vid årsskiftet 1999/2000.

title: Tegelsmora distrikt

wikitext:
{{Infobox distrikt Sverige
| distriktskod = auto
| namn = Tegelsmora distrikt
| bild =
| bildtext =
| land = Sverige
| landsdel = auto
| landskap = auto
| län = [[Uppsala län]]
| kommun = [[Tierps kommun]]
| församling = [[Tegelsmora församling]]
| socknar =  [[Tegelsmora socken|Tegelsmora]]
| lat_d = 60| lat_m = 15| lat_s = 30| lat_NS  = N
| long_d = 17| long_m = 42| long_s = 55| long_EW = E
| multikarta_rubrik = Tegelsmora distrikts läge på kartan
| multikarta_storlek =
| multikarta1 =  Distrikt Tierp.jpg
| multikarta1_prickpos_x = 53
| multikarta1_prickpos_y = 75
| multikarta1_text = I Tierps kommun
| länskarta = Tierp Municipality in Uppsala County.png
| yta =
| yta_not =
| befolkning =
| befolkning_not =
| befolkningstäthet =
| täthet_decimaler = 2
| fotnot
}}
'''Tegelsmora distrikt''' är ett [[Sveriges distrikt|distrikt]] i [[Tierps kommun]] och [[Uppsala län]].

Distriktet ligger i sydöstra delen av kommunen.

==Tidigare administrativ tillhörighet==

Distriktet inrättades 2016 och utgörs av socknen [[Tegelsmora socken|Tegelsmora]] i Tierps kommun.

Området motsvarar den omfattning [[Tegelsmora församling]] hade vid årsskiftet 1999/2000.

==Referenser==
{{Sveriges distrikt}}
===Noter===
<references/>
{{Tierps kommun}}
[[Kategori:Indelningar i Tierps kommun]]
[[Kategori:distrikt i Uppsala län]]

title: Tegelsmora distrikts läge på kartan

Tegelsmora distrikts läge på kartan:
I Tierps kommun
Tierps kommuns läge i Uppsala län
Lantmäteriets distriktsavgränsning


text:
# Carinodes xanthogaster
Carinodes xanthogaster är en stekelart som först beskrevs av Brulle 1846.  Carinodes xanthogaster ingår i släktet Carinodes och familjen brokparasitsteklar. Inga underarter finns listade.

title: Carinodes xanthogaster

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Carinodes xanthogaster''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Brokparasitsteklar]]
| familia = Ichneumonidae
| genus_sv =
| genus = [[Carinodes]]
| species_sv =
| species = '''Carinodes xanthogaster'''
| taxon = Carinodes xanthogaster
| taxon_authority = (Brulle, 1846)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Ichneumonoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Carinodes xanthogaster'''''<ref name = "col313977"/> är en [[steklar|stekel]]art som först beskrevs av Brulle 1846.  ''Carinodes xanthogaster'' ingår i [[släkte]]t ''[[Carinodes]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[brokparasitsteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/carinodes+xanthogaster/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col313977">Brulle, M.A. (1846) Tome Quatrieme. Des Hymenopteres. Les Ichneumonides., In: Lepeletier de Saint-Fargeau A. "Histoire Naturelles des Insectes." Paris. 680 pp. pp. 56-521.</ref>
<ref name = "source">''Taxapad Ichneumonoidea''. Yu D.S.K., 2009-05-04</ref>
</references>

[[Kategori:Brokparasitsteklar]]
[[Kategori:Carinodes|xanthogaster]]

title: Systematik

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Ichneumonoidea

Familj: Brokparasitsteklar · Ichneumonidae

Släkte: Carinodes

Art: Carinodes xanthogaster

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Methia aestiva
Methia aestiva är en skalbaggsart som beskrevs av Henry Clinton Fall 1907. Methia aestiva ingår i släktet Methia och familjen långhorningar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Methia aestiva

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|skalbaggs|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Methia aestiva''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Skalbaggar]]
| ordo = Coleoptera
| familia_sv = [[Långhorningar]]
| familia = Cerambycidae
| genus_sv =
| genus = [[Methia]]
| species_sv =
| species = '''Methia aestiva'''
| taxon = Methia aestiva
| taxon_authority = [[Henry Clinton Fall|Fall]], 1907
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms = ''Methia fragilis'' <small>[[Linsley (auktor)|Linsley]], 1932</small><ref name = "col121960"/>
}}

'''''Methia aestiva'''''<ref name = "col123596"/> är en [[skalbaggar|skalbaggs]]art som beskrevs av [[Henry Clinton Fall]] 1907. ''Methia aestiva'' ingår i [[släkte]]t ''[[Methia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[långhorningar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/methia+aestiva/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col123596">FALL Henry Clinton (1907) New Genera and Species of North American Cerambycidæ, Journal of the New York Entomological Society 15 (2): 80-87.</ref>
<ref name = "source">''TITAN: Cerambycidae database''. Tavakilian G., 2009-05-25</ref>
<ref name = "col121960">LINSLEY Earle Gorton (1932) Notes and descriptions of some new and old genera and species of North American Oemini and Methiini (Coleoptera, Cerambycidae), The Pan-Pacific Entomologist, San Francisco 8 (3): 112-122, 1 pl.</ref>
</references>

[[Kategori:Långhorningar]]
[[Kategori:Methia|aestiva]]

title: Systematik

Ordning: Skalbaggar · Coleoptera

Familj: Långhorningar · Cerambycidae

Släkte: Methia

Art: Methia aestiva

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Methia aestiva

title: Synonymer


text:
# Benson, Utah
Benson är en så kallad census-designated place i Cache County i Utah. Vid 2020 års folkräkning hade Benson 1 492 invånare.

title: Benson, Utah

wikitext:
{{Stadsfakta
| namn           = Benson
| annat_namn     =
| form           = CDP
| motto          =
| bild           = Red Brick School House 1897.jpg
| bildtext       =
| sigill         =
| sigilltyp      =
| land           = USA
| delstat        = [[Utah]]
| indelning      = [[Cache County]]
| styre          =
| styre_titel    =
| folkmängd      = 1492
| folkmängd_not  =  <ref name="Census2020">{{webbref |url=https://data.census.gov/profile/Benson_CDP,_Utah?g=1600000US4905050 |titel=Benson CDP, Utah 2020 Decennial Census |arkivurl= |arkivdatum= |hämtdatum=17 januari 2023 |utgivare=United States Census Bureau |språk=engelska}}</ref>
| folkmängd_år   = 2020
| grundades      =
| medelhöjd      = 1350
| yta            = 86.5
| yta_land       = 78.7
| yta_vatten     = 7.8
| yta_år         = 2010
| coord          =
| lat_g          = 41
| lat_m          = 47
| lat_s          = 15
| lat_NS         = N
| long_g         = 111
| long_m         = 55
| long_s         = 49
| long_EW        = W
| postnummer     = 84335
| riktnummer     = 435
| FIPS code      = 4905050
| karta          = USA Utah location map.svg
| karta_text     = Ortens läge i Utah
| positionskarta = Utah
| karta2         = Map of USA UT.svg
| karta2_text    = Utahs läge i USA
| tidszon        = [[Mountain Standard Time|MST]]
| UTC skilln     = -7
| tidszon_DST    = [[Mountain Standard Time|MDT]]
| DST skilln     = -6
| url            =
}}
'''Benson''' är en så kallad [[census-designated place]] i [[Cache County]] i [[Utah]].<ref>[https://www.mapquest.com/us/utah/benson-ut-282096533 Benson, UT]. Map Quest. Läst 29 november 2019.</ref> Vid 2020 års folkräkning hade Benson 1 492 invånare.<ref name="Census2020"/>

== Källor ==
<references/>

{{commonscatbox}}

{{auktoritetsdata}}

[[Kategori:Orter i Utah]]
[[Kategori:Cache County]]

Land: USA

Delstat: Utah

County: Cache County

- vatten: 7,8 km²

Befolkningstäthet: 19 invånare/km²

Tidszon: MST (UTC-7)

- sommartid: MDT (UTC-6)


text:
# Friedrich Nietzschepriset
Friedrich Nietzschepriset är en tysk litterär utmärkelse uppkallad efter Friedrich Nietzsche, som delas ut av förbundslandet Sachsen-Anhalt. Prisbeloppet är 15 000 euro och tilldelas för tyskspråkiga essäer eller vetenskapliga arbeten som behandlar filosofiska frågor.

## Pristagare
- 1996 Wolfgang Müller-Lauter, Berlin
- 1998 Curt Paul Janz, Basel
- 2000 Rüdiger Safranski, Berlin
- 2002 Marie-Luise Haase, Berlin och Michael Kohlenbach, Basel
- 2004 Durs Grünbein, Berlin
- 2006 Silvio Vietta, Hildesheim
- 2009 Ludger Lütkehaus, Freiburg
- 2012 Andreas Urs Sommer, Heidelberg
- 2015 Martin Walser, Überlingen
- 2017 Wolfram Groddeck

title: Friedrich Nietzschepriset

wikitext:
{{Infobox pris
| namn            = Friedrich Nietzschepriset
| bild            =
| bildstorlek     =
| bildtext        =
| beskrivning     =
| utdelare        = [[Sachsen-Anhalt]]
| pris            = 15.000 Euro
| plats           = {{GER}}, [[Sachsen-Anhalt]]
| period          = 1996-
| återkommande    =
| tidpunkt        =
| tillkännagivande=
| webbplats       =
}}
'''Friedrich Nietzschepriset''' är en tysk litterär utmärkelse uppkallad efter [[Friedrich Nietzsche]], som delas ut av förbundslandet [[Sachsen-Anhalt]]. Prisbeloppet är {{formatnum:15000}} euro och tilldelas för tyskspråkiga essäer eller vetenskapliga arbeten som behandlar filosofiska frågor.

==Pristagare==
*1996 [[Wolfgang Müller-Lauter]], Berlin
*1998 [[Curt Paul Janz]], Basel
*2000 [[Rüdiger Safranski]], Berlin
*2002 [[Marie-Luise Haase]], Berlin och Michael Kohlenbach, Basel
*2004 [[Durs Grünbein]], Berlin
*2006 [[Silvio Vietta]], Hildesheim
*2009 [[Ludger Lütkehaus]], Freiburg
*2012 [[Andreas Urs Sommer]], Heidelberg
*2015 [[Martin Walser]], Überlingen
*2017 [[Wolfram Groddeck]]

==Externa länkar==
* [https://archive.today/20130212001447/http://www.sachsen-anhalt.de/index.php?id=pghois633quu Literaturpreis des Landes Sachsen-Anhalt]
* [http://www.welt.de/regionales/sachsen-anhalt/article146660377/Internationaler-Friedrich-Nietzsche-Preis-fuer-Martin-Walser.html Martin Walser]
[[Kategori:Tyska litteraturpriser]]
[[Kategori:Sachsen-Anhalt]]

Utdelare: Sachsen-Anhalt

Plats: Tyskland, Sachsen-Anhalt


text:
# Brachypetersius cadwaladeri
Brachypetersius cadwaladeri är en fiskart som först beskrevs av Fowler, 1930.  Brachypetersius cadwaladeri ingår i släktet Brachypetersius och familjen Alestidae. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Inga underarter finns listade.

title: Brachypetersius cadwaladeri

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fisk|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Brachypetersius cadwaladeri''
| status = LC
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| classis_sv = [[Strålfeniga fiskar]]
| classis = Actinopterygii
| ordo_sv =
| ordo = [[Characiformes]]
| familia_sv =
| familia = [[Alestidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Brachypetersius]]
| species_sv =
| species = '''Brachypetersius cadwaladeri'''
| taxon = Brachypetersius cadwaladeri
| taxon_authority = (Fowler, 1930)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Vertebrata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| superclassis = Osteichthyes
| superclassis_sv = [[Benfiskar]]
| synonyms = ''Bathyaethiops massarti'' (Poll, 1945)<ref name = "col481767"/>
''Micralestes massarti'' Poll, 1945<ref name = "col481767"/>
''Phenacogrammus cadwaladeri'' (Fowler, 1930)<ref name = "col481767"/>
''Hemigrammopetersius cadwaladeri'' (Fowler, 1930)<ref name = "col481767"/>
''Petersius cadwaladeri'' Fowler, 1930<ref name = "col481767"/>
| status_ref = <ref name = "iucn"/>
}}

'''''Brachypetersius cadwaladeri'''''<ref name = "col481767"/> är en [[fiskar|fisk]]art som först beskrevs av Fowler, 1930.  ''Brachypetersius cadwaladeri'' ingår i [[släkte]]t ''[[Brachypetersius]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Alestidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> [[IUCN]] kategoriserar arten globalt som [[livskraftig]].<ref name = "iucn"/> Inga underarter finns listade.<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/brachypetersius+cadwaladeri/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col481767">Paugy, D. (1984) Characidae., p. 140-183. In J. Daget, J.-P. Gosse and D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ORSTOM, Paris and MRAC, Tervuren. Vol. 1.</ref>
<ref name = "source">''FishBase''. Froese R. & Pauly D. (eds), 2011-06-14</ref>
<ref name = "iucn">{{IUCN2012.2| assessors = | år = 2010| id = 181975| titel = Brachypetersius cadwaladeri| hämtdatum = 2012-10-24}}</ref>
</references>

[[Kategori:Laxkarpar]]
[[Kategori:Brachypetersius|cadwaladeri]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Ordning: Characiformes

Familj: Alestidae

Släkte: Brachypetersius

Art: Brachypetersius cadwaladeri

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Brachypetersius cadwaladeri

title: Synonymer

Synonymer: Bathyaethiops massarti (Poll, 1945) · Micralestes massarti Poll, 1945 · Phenacogrammus cadwaladeri (Fowler, 1930) · Hemigrammopetersius cadwaladeri (Fowler, 1930) · Petersius cadwaladeri Fowler, 1930


text:
# Linnuraba
Linnuraba är en mosse i Estland.   Den ligger i landskapet Raplamaa, i den västra delen av landet, 50 km söder om huvudstaden Tallinn.

title: Linnuraba

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Estland|datum=2016-04}}
{{geobox
| 1                 = Lake
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name              = Linnuraba
| native_name       =
| other_name        =
| category          = Mosse
| etymology         =
| nickname          =
<!-- *** Bild *** -->
| image             =
| image_caption     =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country           = Estland
| country_flag      = true
| state             = [[Raplamaa]]
| state_type        = [[Estlands administrativa indelning|Landskap]]
| region            =
| region_type       =
| district          =
| district_type     =
| municipality      =
| municipality_type =
<!-- *** Huvudsjö, föremål i området mm *** -->
| parent            =
| city              =
| river             =
| landmark          =
<!-- *** Bifloder *** -->
| tributary_left    =
| tributary_right   =
<!-- *** Lägen, källa och mynning *** -->
| source            =
| source_location   =
| source_region     =
| source_country    =
| source_elevation  =
| source_lat_d      =
| source_lat_m      =
| source_lat_s      =
| source_lat_NS     =
| source_long_d     =
| source_long_m     =
| source_long_s     =
| source_long_EW    =
| source_confluence =
| mouth             =
| mouth_location    =
| mouth_region      =
| mouth_country     =
| mouth_elevation   =
| mouth_lat_d       =
| mouth_lat_m       =
| mouth_lat_s       =
| mouth_lat_NS      =
| mouth_long_d      =
| mouth_long_m      =
| mouth_long_s      =
| mouth_long_EW     =
<!-- *** Dimensioner och avrinningsområde *** -->
| area              =
| length            =
| width             =
| depth             =
| elevation         = 62
| volume            =
| watershed         =
<!-- *** Flöde *** -->
| discharge         =
| discharge_max     =
| discharge_min     =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free              =
| free_type         =
<!-- *** Kartor *** -->
| map               = {{Kartposition Estland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption       = Läge i Estland
| map_locator_x     =
| map_locator_y     =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes         =
| lat_d             = 59.03278
| long_d            = 24.58639
| timezone_label    = Europe/Tallinn
| utc_offset        = +2
| utc_offset_DST    = +3
| timezone          = [[Eastern European Time|EET]]
| timezone_DST      = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
| geonames          = 795027
| map_locator       = Estland
}}

'''Linnuraba''' är <!--H.BOG-->en [[mosse]] i [[Estland]].<ref name = "gn795027"/>   Den ligger i [[Estlands administrativa indelning|landskapet]] <!--ADM1-->[[Raplamaa]], i den västra delen av landet, {{formatnum:50}} km söder om huvudstaden [[Tallinn]].
== Referenser ==

<references>
<ref name = "gn795027">[{{Geonameslänk|gnid=795027|name=linnuraba}} Linnuraba] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 1995-04-02; databasdump nerladdad 2015-09-05</ref>

</references>

[[Kategori:Våtmarker i Raplamaa]]

Land: Estland

Landskap: Raplamaa

Tidszon: EET (UTC+2)

- sommartid: EEST (UTC+3)


text:
# Baltiska kedjan
Baltiska kedjan var en manifestation för självständighet från Sovjetunionen som ägde rum i Estland, Lettland och Litauen den 23 augusti 1989 (på 50-årsdagen för Molotov–Ribbentrop-pakten). Under manifestationen tog cirka två miljoner människor varandra i händerna under 15 minuter och bildade en 600 kilometer lång mänsklig kedja som sträckte sig över de tre baltiska sovjetrepublikerna. Demonstrationen började klockan 19:00 lokal tid (16:00 GMT)).
Dagen efter demonstrationen berättade nyheterna att det var 700 000 estniska och 1 000 000 litauer som var med i den Baltiska kedjan. Tidningar i Lettland uppskattade att det var 400 000 som deltog i kedjan. För att kunna bygga kedjan som skulle sträcka hela vägen från Tallinn via Riga till Vilnius var det cirka 200 000 människor från varje land som behövde delta i demonstrationen. Helikoptrar som filmade kedjan visade en nästan oavbruten kedja även genom landsbygden.

title: Baltiska kedjan

wikitext:
{{Faktamall orolighet
|               titel = Baltiska kedjan
|                bild = BaltskýŘetěz.jpg
|         bildstorlek = 300px
|            bildtext = Baltiska kedjan i Litauen.
|               plats = [[Estniska SSR]], [[Lettiska SSR]], [[Litauiska SSR]], {{Flaggbild2|Sovjetunionen}}
|               datum = [[23 augusti]] [[1989]]
|            konflikt = [[Sjungande revolutionen]]
|         koordinater =
|            karaktär = [[Demonstration]]er
|             parter1 = Balter
|             parter2 = Sovjetiska staten
|             parter3 =
|             ledare1 =
|             ledare2 =
|             ledare3 =
|               syfte = Självständighetskrav
|            resultat = [[Estland]], [[Lettland]] och [[Litauen]] självständiga [[1991]]
|                döda =
|             skadade =
|              gripna =
|              fällda =
|              övrigt =
}}

[[Fil:Portable radio and badge for the Baltic unity from 1989, Latvia.JPG|thumb|240px|Demonstranter i Baltiska kedjan hade med sig bärbara radioapparater för att veta den exakta tiden då de skulle bilda kedjan och att hålla sig uppdaterade om politiska händelser som ändrade sig snabbt.]]
'''Baltiska kedjan''' var en [[manifestation]] för självständighet från [[Sovjetunionen]] som ägde rum i [[Estniska SSR|Estland]], [[Lettiska SSR|Lettland]] och [[Litauiska SSR|Litauen]] den [[23 augusti]] [[1989]] (på 50-årsdagen för [[Molotov–Ribbentrop-pakten]]). Under manifestationen tog cirka två miljoner människor varandra i [[hand|händerna]] under 15 minuter och bildade en 600 kilometer lång mänsklig kedja som sträckte sig över de tre [[Baltikum|baltiska]] [[sovjetrepublik]]erna. Demonstrationen började klockan 19:00 lokal tid (16:00 [[GMT]])).<ref name=conr>{{Tidningsref |förnamn = Peter |författare = Conradi |titel = Hundreds of Thousands to Demonstrate in Soviet Baltics |utgivare = [[Reuters News]] |datum = 18 August 1989 }}</ref>

Dagen efter demonstrationen berättade nyheterna att det var 700 000 estniska och 1 000 000 litauer som var med i den Baltiska kedjan.<ref name=lod>{{Tidningsref |förnamn = Robin |författare = Lodge |titel = Human Chain Spanning: Soviet Baltics Shows Nationalist Feeling |utgivare = [[Reuters News]] |datum = 23 August 1989 }}</ref> Tidningar i Lettland uppskattade att det var 400 000 som deltog i kedjan.<ref>{{Tidningsref |titel = Pravda chides Baltic activists |författare = [[Associated Press]] |datum = 24 August 1989 |utgivare = [[Tulsa World]] }}</ref> För att kunna bygga kedjan som skulle sträcka hela vägen från Tallinn via Riga till Vilnius var det cirka 200 000 människor från varje land som behövde delta i demonstrationen.<ref name=conr>{{Tidningsref |förnamn = Peter |författare = Conradi |titel = Hundreds of Thousands to Demonstrate in Soviet Baltics |utgivare = [[Reuters News]] |datum = 18 August 1989 }}</ref> Helikoptrar som filmade kedjan visade en nästan oavbruten kedja även genom landsbygden.<ref name=nyt>{{Tidningsref |titel = Baltic Citizens Link Hands to Demand Independence |förnamn = Esther B. |författare = Fein |utgivare = [[The New York Times]] |datum = 24 August 1989 |url = http://www.nytimes.com/1989/08/24/world/baltic-citizens-link-hands-to-demand-independence.html }}</ref>

==Se även==
*[[Katalanska vägen]]

==Referenser==
<references/>

==Externa länkar==
* {{Commonscat|Baltic Way}}
* "[https://sverigesradio.se/avsnitt/1366172 Erika Gabrielsson om estniska skeenden]", [[Sveriges Radio]], 6 oktober 2019.

[[Kategori:1989 i Sovjetunionen]]
[[Kategori:Aktivism]]
[[Kategori:Baltikum]]
[[Kategori:Estland under 1900-talet]]
[[Kategori:Lettland under 1900-talet]]
[[Kategori:Litauen under 1900-talet]]

Plats: Estniska SSR, Lettiska SSR, Litauiska SSR, Sovjetunionen

Datum: 23 augusti 1989

Karaktär: Demonstrationer

Part I: Balter

Part II: Sovjetiska staten

Syfte: Självständighetskrav

Resultat: Estland, Lettland och Litauen självständiga 1991


text:
# Spring Gully Conservation Park
Spring Gully Conservation Park är en park i Australien. Den ligger i delstaten South Australia, omkring 110 kilometer norr om delstatshuvudstaden Adelaide.
Runt Spring Gully Conservation Park är det mycket glesbefolkat, med 5 invånare per kvadratkilometer.. Närmaste större samhälle är Clare, nära Spring Gully Conservation Park.
Trakten runt Spring Gully Conservation Park består till största delen av jordbruksmark. Genomsnittlig årsnederbörd är 513 millimeter. Den regnigaste månaden är maj, med i genomsnitt 78 mm nederbörd, och den torraste är december, med 12 mm nederbörd.

title: Spring Gully Conservation Park

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Australien|datum=2015-12}}
{{geobox
|
<!-- Här ska stå t.ex. Settlement -->
| geobox_width =
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name = Spring Gully Conservation Park
| native_name =
| other_name =
| other_name_note =
| other_name1 =
| other_name1_note =
| other_name2 =
| other_name2_note =
| other_name3 =
| other_name3_note =
| other_name4 =
| other_name4_note =
| other_name5 =
| other_name5_note =
| other_name6 =
| other_name6_note =
| other_name7 =
| other_name7_note =
| category_hide =
| category = Park
| native_category =
<!-- *** Bild *** -->
| image =
| image_caption =
| image_size =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag =
| flag_type =
| flag_label =
| flag_note =
| flag_size =
| flag_border =
| symbol =
| symbol_type =
| symbol_label =
| symbol_note =
| symbol_size =
| symbol_border =
<!-- *** Namn *** -->
| official_name =
| official_name_type =
| official_name_label =
| official_name_note =
| etymology =
| etymology_type =
| etymology_label =
| etymology_note =
| motto =
| motto_type =
| motto_label =
| motto_note =
| nickname =
| nickname_type =
| nickname_label =
| nickname_note =
<!-- *** Land m.m. *** -->
| country_fold =
| country_flag = true
| country = Australien
| country_type =
| country_label =
| country_note =
| country1 =
| country1_note =
| country2 =
| country2_note =
| country3 =
| country3_note =
| country4 =
| country4_note =
| country5 =
| country5_note =
| country6 =
| country6_note =
| country7 =
| country7_note =
| country8 =
| country8_note =
| country9 =
| country9_note =
| country10 =
| country10_note =
| country11 =
| country11_note =
| country12 =
| country12_note =
| country13 =
| country13_note =
| country14 =
| country14_note =
| country15 =
| country15_note =
| state_fold =
| state_flag =
| state = [[South Australia]]
| state_type = Delstat
| state_label =
| state_note =
| state1 =
| state1_note =
| state2 =
| state2_note =
| state3 =
| state3_note =
| state4 =
| state4_note =
| state5 =
| state5_note =
| state6 =
| state6_note =
| state7 =
| state7_note =
| state8 =
| state8_note =
| state9 =
| state9_note =
| state10 =
| state10_note =
| state11 =
| state11_note =
| state12 =
| state12_note =
| state13 =
| state13_note =
| state14 =
| state14_note =
| state15 =
| state15_note =
| region_fold =
| region =
| region_type =
| region_label =
| region_note =
| region1 =
| region1_note =
| region2 =
| region2_note =
| region3 =
| region3_note =
| region4 =
| region4_note =
| region5 =
| region5_note =
| region6 =
| region6_note =
| region7 =
| region7_note =
| region8 =
| region8_note =
| region9 =
| region9_note =
| region10 =
| region10_note =
| region11 =
| region11_note =
| region12 =
| region12_note =
| region13 =
| region13_note =
| region14 =
| region14_note =
| region15 =
| region15_note =
| district_fold =
| district =
| district_type =
| district_label =
| district_note =
| district1 =
| district1_note =
| district2 =
| district2_note =
| district3 =
| district3_note =
| district4 =
| district4_note =
| district5 =
| district5_note =
| district6 =
| district6_note =
| district7 =
| district7_note =
| district8 =
| district8_note =
| district9 =
| district9_note =
| district10 =
| district10_note =
| district11 =
| district11_note =
| district12 =
| district12_note =
| district13 =
| district13_note =
| district14 =
| district14_note =
| district15 =
| district15_note =
| commune_fold =
| commune =
| commune_type =
| commune_label =
| commune_note =
| commune1 =
| commune1_note =
| commune2 =
| commune2_note =
| commune3 =
| commune3_note =
| commune4 =
| commune4_note =
| commune5 =
| commune5_note =
| commune6 =
| commune6_note =
| commune7 =
| commune7_note =
| commune8 =
| commune8_note =
| commune9 =
| commune9_note =
| commune10 =
| commune10_note =
| commune11 =
| commune11_note =
| commune12 =
| commune12_note =
| commune13 =
| commune13_note =
| commune14 =
| commune14_note =
| commune15 =
| commune15_note =
| municipality_fold =
| municipality =
| municipality_type =
| municipality_label =
| municipality_note =
| municipality1 =
| municipality1_note =
| municipality2 =
| municipality2_note =
| municipality3 =
| municipality3_note =
| municipality4 =
| municipality4_note =
| municipality5 =
| municipality5_note =
| municipality6 =
| municipality6_note =
| municipality7 =
| municipality7_note =
| municipality8 =
| municipality8_note =
| municipality9 =
| municipality9_note =
| municipality10 =
| municipality10_note =
| municipality11 =
| municipality11_note =
| municipality12 =
| municipality12_note =
| municipality13 =
| municipality13_note =
| municipality14 =
| municipality14_note =
| municipality15 =
| municipality15_note =
| parish_fold =
| parish =
| parish_type =
| parish_label =
| parish_note =
| parish1 =
| parish1_note =
| parish2 =
| parish2_note =
| parish3 =
| parish3_note =
| parish4 =
| parish4_note =
| parish5 =
| parish5_note =
| parish6 =
| parish6_note =
| parish7 =
| parish7_note =
| parish8 =
| parish8_note =
| parish9 =
| parish9_note =
| parish10 =
| parish10_note =
| parish11 =
| parish11_note =
| parish12 =
| parish12_note =
| parish13 =
| parish13_note =
| parish14 =
| parish14_note =
| parish15 =
| parish15_note =
<!-- *** Tillhörighet, inom området m.m. *** -->
| parent_fold =
| parent =
| parent_type =
| parent_label =
| parent_note =
| parent1 =
| parent1_note =
| parent2 =
| parent2_note =
| parent3 =
| parent3_note =
| range_fold =
| range =
| range_type =
| range_label =
| range_note =
| range1 =
| range1_note =
| range2 =
| range2_note =
| range3 =
| range3_note =
| road =
| road_type =
| road_label =
| road_note =
| road1 =
| road1_type =
| road1_label =
| road1_note =
| road2 =
| road2_type =
| road2_label =
| road2_note =
| road3 =
| road3_type =
| road3_label =
| road3_note =
| road4 =
| road4_type =
| road4_label =
| road4_note =
| border_fold =
| border =
| border_type =
| border_label =
| border_note =
| border1 =
| border1_note =
| border2 =
| border2_note =
| border3 =
| border3_note =
| border4 =
| border4_note =
| border5 =
| border5_note =
| border6 =
| border6_note =
| border7 =
| border7_note =
| border8 =
| border8_note =
| border9 =
| border9_note =
| border10 =
| border10_note =
| border11 =
| border11_note =
| border12 =
| border12_note =
| border13 =
| border13_note =
| border14 =
| border14_note =
| border15 =
| border15_note =
| border16 =
| border16_note =
| border17 =
| border17_note =
| border18 =
| border18_note =
| border19 =
| border19_note =
| border20 =
| border20_note =
| border21 =
| border21_note =
| border22 =
| border22_note =
| border23 =
| border23_note =
| border24 =
| border24_note =
| part_fold =
| part =
| part_type =
| part_label =
| part_note =
| part1 =
| part1_note =
| part2 =
| part2_note =
| part3 =
| part3_note =
| part4 =
| part4_note =
| part5 =
| part5_note =
| part6 =
| part6_note =
| part7 =
| part7_note =
| part8 =
| part8_note =
| part9 =
| part9_note =
| part10 =
| part10_note =
| part11 =
| part11_note =
| part12 =
| part12_note =
| part13 =
| part13_note =
| part14 =
| part14_note =
| part15 =
| part15_note =
| part16 =
| part16_note =
| part17 =
| part17_note =
| part18 =
| part18_note =
| part19 =
| part19_note =
| part20 =
| part20_note =
| part21 =
| part21_note =
| part22 =
| part22_note =
| part23 =
| part23_note =
| part24 =
| part24_note =
| part25 =
| part25_note =
| part26 =
| part26_note =
| part27 =
| part27_note =
| part28 =
| part28_note =
| part29 =
| part29_note =
| part30 =
| part30_note =
| part31 =
| part31_note =
| part32 =
| part32_note =
| part33 =
| part33_note =
| part34 =
| part34_note =
| part35 =
| part35_note =
| part36 =
| part36_note =
| part37 =
| part37_note =
| part38 =
| part38_note =
| part39 =
| part39_note =
| part40 =
| part40_note =
| part41 =
| part41_note =
| tributary_fold =
| child_fold =
| tributary_left_fold =
| child_left_fold =
| tributary_type =
| tributary_label =
| child_type =
| child_label =
| tributary_left =
| tributary_left_type =
| tributary_left_label =
| tributary_left_note =
| child_left =
| child_left_type =
| child_left_label =
| child_left_note =
| tributary_left1 =
| tributary_left1_note =
| child_left1 =
| child_left1_note =
| tributary_left2 =
| tributary_left2_note =
| child_left2 =
| child_left2_note =
| tributary_left3 =
| tributary_left3_note =
| child_left3 =
| child_left3_note =
| tributary_left4 =
| tributary_left4_note =
| child_left4 =
| child_left4_note =
| tributary_left5 =
| tributary_left5_note =
| child_left5 =
| child_left5_note =
| tributary_left6 =
| tributary_left6_note =
| child_left6 =
| child_left6_note =
| tributary_left7 =
| tributary_left7_note =
| child_left7 =
| child_left7_note =
| tributary_left8 =
| tributary_left8_note =
| child_left8 =
| child_left8_note =
| tributary_left9 =
| tributary_left9_note =
| child_left9 =
| child_left9_note =
| tributary_left10 =
| tributary_left10_note =
| child_left10 =
| child_left10_note =
| tributary_left11 =
| tributary_left11_note =
| child_left11 =
| child_left11_note =
| tributary_left12 =
| tributary_left12_note =
| child_left12 =
| child_left12_note =
| tributary_left13 =
| tributary_left13_note =
| child_left13 =
| child_left13_note =
| tributary_left14 =
| tributary_left14_note =
| child_left14 =
| child_left14_note =
| tributary_left15 =
| tributary_left15_note =
| child_left15 =
| child_left15_note =
| tributary_right_fold =
| child_right_fold =
| tributary_right =
| tributary_right_type =
| tributary_right_label =
| tributary_right_note =
| child_right =
| child_right_type =
| child_right_label =
| child_right_note =
| tributary_right1 =
| tributary_right1_note =
| child_right1 =
| child_right1_note =
| tributary_right2 =
| tributary_right2_note =
| child_right2 =
| child_right2_note =
| tributary_right3 =
| tributary_right3_note =
| child_right3 =
| child_right3_note =
| tributary_right4 =
| tributary_right4_note =
| child_right4 =
| child_right4_note =
| tributary_right5 =
| tributary_right5_note =
| child_right5 =
| child_right5_note =
| tributary_right6 =
| tributary_right6_note =
| child_right6 =
| child_right6_note =
| tributary_right7 =
| tributary_right7_note =
| child_right7 =
| child_right7_note =
| tributary_right8 =
| tributary_right8_note =
| child_right8 =
| child_right8_note =
| tributary_right9 =
| tributary_right9_note =
| child_right9 =
| child_right9_note =
| tributary_right10 =
| tributary_right10_note =
| child_right10 =
| child_right10_note =
| tributary_right11 =
| tributary_right11_note =
| child_right11 =
| child_right11_note =
| tributary_right12 =
| tributary_right12_note =
| child_right12 =
| child_right12_note =
| tributary_right13 =
| tributary_right13_note =
| child_right13 =
| child_right13_note =
| tributary_right14 =
| tributary_right14_note =
| child_right14 =
| child_right14_note =
| tributary_right15 =
| tributary_right15_note =
| child_right15 =
| child_right15_note =
| city_fold =
| city =
| city_type =
| city_label =
| city_note =
| city1 =
| city1_note =
| city2 =
| city2_note =
| city3 =
| city3_note =
| city4 =
| city4_note =
| city5 =
| city5_note =
| city6 =
| city6_note =
| city7 =
| city7_note =
| city8 =
| city8_note =
| city9 =
| city9_note =
| city10 =
| city10_note =
| city11 =
| city11_note =
| city12 =
| city12_note =
| city13 =
| city13_note =
| city14 =
| city14_note =
| city15 =
| city15_note =
| landmark_fold =
| landmark =
| landmark_type =
| landmark_label =
| landmark_note =
| landmark1 =
| landmark1_note =
| landmark2 =
| landmark2_note =
| landmark3 =
| landmark3_note =
| landmark4 =
| landmark4_note =
| landmark5 =
| landmark5_note =
| landmark6 =
| landmark6_note =
| landmark7 =
| landmark7_note =
| landmark8 =
| landmark8_note =
| landmark9 =
| landmark9_note =
| landmark10 =
| landmark10_note =
| landmark11 =
| landmark11_note =
| landmark12 =
| landmark12_note =
| landmark13 =
| landmark13_note =
| landmark14 =
| landmark14_note =
| landmark15 =
| landmark15_note =
| lake_fold =
| lake =
| lake_type =
| lake_label =
| lake_note =
| lake1 =
| lake1_note =
| lake2 =
| lake2_note =
| lake3 =
| lake3_note =
| lake4 =
| lake4_note =
| lake5 =
| lake5_note =
| lake6 =
| lake6_note =
| lake7 =
| lake7_note =
| lake8 =
| lake8_note =
| lake9 =
| lake9_note =
| lake10 =
| lake10_note =
| lake11 =
| lake11_note =
| lake12 =
| lake12_note =
| lake13 =
| lake13_note =
| lake14 =
| lake14_note =
| lake15 =
| lake15_note =
| mountain_fold =
| mountain =
| mountain_type =
| mountain_label =
| mountain_note =
| mountain1 =
| mountain1_note =
| mountain2 =
| mountain2_note =
| mountain3 =
| mountain3_note =
| mountain4 =
| mountain4_note =
| mountain5 =
| mountain5_note =
| mountain6 =
| mountain6_note =
| mountain7 =
| mountain7_note =
| mountain8 =
| mountain8_note =
| mountain9 =
| mountain9_note =
| mountain10 =
| mountain10_note =
| mountain11 =
| mountain11_note =
| mountain12 =
| mountain12_note =
| mountain13 =
| mountain13_note =
| mountain14 =
| mountain14_note =
| mountain15 =
| mountain15_note =
| building_fold =
| building =
| building_type =
| building_label =
| building_note =
| building1 =
| building1_note =
| building2 =
| building2_note =
| building3 =
| building3_note =
| building4 =
| building4_note =
| building5 =
| building5_note =
| building6 =
| building6_note =
| building7 =
| building7_note =
| building8 =
| building8_note =
| building9 =
| building9_note =
| building10 =
| building10_note =
| building11 =
| building11_note =
| building12 =
| building12_note =
| building13 =
| building13_note =
| building14 =
| building14_note =
| building15 =
| building15_note =
| river_fold =
| river =
| river_type =
| river_label =
| river_note =
| river1 =
| river1_note =
| river2 =
| river2_note =
| river3 =
| river3_note =
| river4 =
| river4_note =
| river5 =
| river5_note =
| river6 =
| river6_note =
| river7 =
| river7_note =
| river8 =
| river8_note =
| river9 =
| river9_note =
| river10 =
| river10_note =
| river11 =
| river11_note =
| river12 =
| river12_note =
| river13 =
| river13_note =
| river14 =
| river14_note =
| river15 =
| river15_note =
<!-- *** Lägen *** -->
| location =
| location_type =
| location_label =
| location_note =
| location_municipality =
| location_municipality1 =
| location_district =
| location_district1 =
| location_region =
| location_region1 =
| location_state =
| location_state1 =
| location_country =
| location_country1 =
| elevation = 513
| elevation_unit =
| elevation_note =
| prominence =
| prominence_unit =
| prominence_note =
| lat_d = -33.91082
| lat_m =
| lat_s =
| lat_NS =
| long_d = 138.59946
| long_m =
| long_s =
| long_EW =
| coordinates_no_title =
| coordinates_type =
| coordinates_format =
| coordinates_note =
| capital =
| capital_name =
| capital_type =
| capital_label =
| capital_note =
| capital_location =
| capital_location_type =
| capital_location_label =
| capital_location_note =
| capital_elevation =
| capital_elevation_unit =
| capital_elevation_note =
| capital_lat_d =
| capital_lat_m =
| capital_lat_s =
| capital_lat_NS =
| capital_long_d =
| capital_long_m =
| capital_long_s =
| capital_long_EW =
| capital_coordinates_type =
| capital_coordinates_format =
| capital_coordinates_note =
| subcapital_fold =
| subcapital =
| subcapital_type =
| subcapital_label =
| subcapital_note =
| subcapital1 =
| subcapital1_note =
| subcapital2 =
| subcapital2_note =
| subcapital3 =
| subcapital3_note =
| subcapital4 =
| subcapital4_note =
| subcapital5 =
| subcapital5_note =
| subcapital6 =
| subcapital6_note =
| subcapital7 =
| subcapital7_note =
| subcapital8 =
| subcapital8_note =
| subcapital9 =
| subcapital9_note =
| subcapital10 =
| subcapital10_note =
| subcapital11 =
| subcapital11_note =
| subcapital12 =
| subcapital12_note =
| subcapital13 =
| subcapital13_note =
| subcapital14 =
| subcapital14_note =
| subcapital15 =
| subcapital15_note =
| highest =
| highest_name =
| highest_type =
| highest_label =
| highest_note =
| highest_location =
| highest_location_type =
| highest_location_label =
| highest_location_note =
| highest_municipality =
| highest_municipality1 =
| highest_district =
| highest_district1 =
| highest_region =
| highest_region1 =
| highest_state =
| highest_state1 =
| highest_country =
| highest_country1 =
| highest_elevation =
| highest_elevation_unit =
| highest_elevation_note =
| highest_lat_d =
| highest_lat_m =
| highest_lat_s =
| highest_lat_NS =
| highest_long_d =
| highest_long_m =
| highest_long_s =
| highest_long_EW =
| highest_coordinates_type =
| highest_coordinates_format =
| highest_coordinates_note =
| lowest =
| lowest_name =
| lowest_type =
| lowest_label =
| lowest_note =
| lowest_location =
| lowest_location_type =
| lowest_location_label =
| lowest_location_note =
| lowest_municipality =
| lowest_municipality1 =
| lowest_district =
| lowest_district1 =
| lowest_region =
| lowest_region1 =
| lowest_state =
| lowest_state1 =
| lowest_country =
| lowest_country1 =
| lowest_elevation =
| lowest_elevation_unit =
| lowest_elevation_note =
| lowest_lat_d =
| lowest_lat_m =
| lowest_lat_s =
| lowest_lat_NS =
| lowest_long_d =
| lowest_long_m =
| lowest_long_s =
| lowest_long_EW =
| lowest_coordinates_type =
| lowest_coordinates_format =
| lowest_coordinates_note =
<!-- *** Floders lägen *** -->
| source =
| source_name =
| source_type =
| source_label =
| source_note =
| source_location =
| source_location_type =
| source_location_label =
| source_location_note =
| source_municipality =
| source_municipality1 =
| source_district =
| source_district1 =
| source_region =
| source_region1 =
| source_state =
| source_state1 =
| source_country =
| source_country1 =
| source_elevation =
| source_elevation_unit =
| source_elevation_note =
| source_length =
| source_length_unit =
| source_length_note =
| source_lat_d =
| source_lat_m =
| source_lat_s =
| source_lat_NS =
| source_long_d =
| source_long_m =
| source_long_s =
| source_long_EW =
| source_coordinates_type =
| source_coordinates_format =
| source_coordinates_note =
| source1 =
| source1_name =
| source1_type =
| source1_label =
| source1_note =
| source1_location =
| source1_location_type =
| source1_location_label =
| source1_location_note =
| source1_municipality =
| source1_municipality1 =
| source1_district =
| source1_district1 =
| source1_region =
| source1_region1 =
| source1_state =
| source1_state1 =
| source1_country =
| source1_country1 =
| source1_elevation =
| source1_elevation_unit =
| source1_elevation_note =
| source1_length =
| source1_length_unit =
| source1_lat_d =
| source1_lat_m =
| source1_lat_s =
| source1_lat_NS =
| source1_long_d =
| source1_long_m =
| source1_long_s =
| source1_long_EW =
| source1_coordinates_type =
| source1_coordinates_format =
| source1_coordinates_note =
| source2 =
| source2_name =
| source2_type =
| source2_label =
| source2_note =
| source2_location =
| source2_location_type =
| source2_location_label =
| source2_location_note =
| source2_municipality =
| source2_municipality1 =
| source2_district =
| source2_district1 =
| source2_region =
| source2_region1 =
| source2_state =
| source2_state1 =
| source2_country =
| source2_country1 =
| source2_elevation =
| source2_elevation_unit =
| source2_elevation_note =
| source2_length =
| source2_length_unit =
| source2_length_note =
| source2_lat_d =
| source2_lat_m =
| source2_lat_s =
| source2_lat_NS =
| source2_long_d =
| source2_long_m =
| source2_long_s =
| source2_long_EW =
| source2_coordinates_type =
| source2_coordinates_format =
| source2_coordinates_note =
| source_confluence =
| source_confluence_name =
| source_confluence_type =
| source_confluence_label =
| source_confluence_note =
| source_confluence_location =
| source_confluence_location_type =
| source_confluence_location_label =
| source_confluence_location_note =
| source_confluence_municipality =
| source_confluence_municipality1 =
| source_confluence_district =
| source_confluence_district1 =
| source_confluence_region =
| source_confluence_region1 =
| source_confluence_state =
| source_confluence_state1 =
| source_confluence_country =
| source_confluence_country1 =
| source_confluence_elevation =
| source_confluence_elevation_unit =
| source_confluence_elevation_note =
| source_confluence_lat_d =
| source_confluence_lat_m =
| source_confluence_lat_s =
| source_confluence_lat_NS =
| source_confluence_long_d =
| source_confluence_long_m =
| source_confluence_long_s =
| source_confluence_long_EW =
| source_confluence_coordinates_type =
| source_confluence_coordinates_format =
| source_confluence_coordinates_note =
| mouth =
| mouth_name =
| mouth_type =
| mouth_label =
| mouth_note =
| mouth_location =
| mouth_location_type =
| mouth_location_label =
| mouth_location_note =
| mouth_municipality =
| mouth_municipality1 =
| mouth_district =
| mouth_district1 =
| mouth_region =
| mouth_region1 =
| mouth_state =
| mouth_state1 =
| mouth_country =
| mouth_country1 =
| mouth_elevation =
| mouth_elevation_unit =
| mouth_elevation_note =
| mouth_lat_d =
| mouth_lat_m =
| mouth_lat_s =
| mouth_lat_NS =
| mouth_long_d =
| mouth_long_m =
| mouth_long_s =
| mouth_long_EW =
| mouth_coordinates_type =
| mouth_coordinates_format =
| mouth_coordinates_note =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length =
| length_type =
| length_label =
| length_unit =
| length_orientation =
| length_note =
| length1 =
| length1_type =
| length1_label =
| length1_unit =
| length1_orientation =
| length1_note =
| length2 =
| length2_type =
| length2_label =
| length2_unit =
| length2_orientation =
| length2_note =
| length3 =
| length3_type =
| length3_label =
| length3_unit =
| length3_orientation =
| length3_note =
| length4 =
| length4_type =
| length4_label =
| length4_unit =
| length4_orientation =
| length4_note =
| width =
| width_type =
| width_label =
| width_unit =
| width_orientation =
| width_note =
| width1 =
| width1_type =
| width1_label =
| width1_unit =
| width1_orientation =
| width1_note =
| width2 =
| width2_type =
| width2_label =
| width2_unit =
| width2_orientation =
| width2_note =
| width3 =
| width3_type =
| width3_label =
| width3_unit =
| width3_orientation =
| width3_note =
| width4 =
| width4_type =
| width4_label =
| width4_unit =
| width4_orientation =
| width4_note =
| height =
| height_type =
| height_label =
| height_unit =
| height_note =
| height1 =
| height1_type =
| height1_label =
| height1_unit =
| height1_note =
| height2 =
| height2_type =
| height2_label =
| height2_unit =
| height2_note =
| height3 =
| height3_type =
| height3_label =
| height3_unit =
| height3_note =
| height4 =
| height4_type =
| height4_label =
| height4_unit =
| height4_note =
| number =
| number_type =
| number_label =
| number_note =
| number1 =
| number1_type =
| number1_label =
| number1_note =
| number2 =
| number2_type =
| number2_label =
| number2_note =
| number3 =
| number3_type =
| number3_label =
| number3_note =
| number4 =
| number4_type =
| number4_label =
| number4_note =
| depth =
| depth_type =
| depth_label =
| depth_unit =
| depth_note =
| depth1 =
| depth1_type =
| depth1_label =
| depth1_unit =
| depth1_note =
| depth2 =
| depth2_type =
| depth2_label =
| depth2_unit =
| depth2_note =
| depth3 =
| depth3_type =
| depth3_label =
| depth3_unit =
| depth3_note =
| depth4 =
| depth4_type =
| depth4_label =
| depth4_unit =
| depth4_note =
| volume =
| volume_type =
| volume_label =
| volume_unit =
| volume_note =
| volume1 =
| volume1_type =
| volume1_label =
| volume1_unit =
| volume1_note =
| volume2 =
| volume2_type =
| volume2_label =
| volume2_unit =
| volume2_note =
| volume3 =
| volume3_type =
| volume3_label =
| volume3_unit =
| volume3_note =
| volume4 =
| volume4_type =
| volume4_label =
| volume4_unit =
| volume4_note =
| weight =
| weight_type =
| weight_label =
| weight_unit =
| weight_note =
| weight1 =
| weight1_type =
| weight1_label =
| weight1_unit =
| weight1_note =
| weight2 =
| weight2_type =
| weight2_label =
| weight2_unit =
| weight2_note =
| weight3 =
| weight3_type =
| weight3_label =
| weight3_unit =
| weight3_note =
| weight4 =
| weight4_type =
| weight4_label =
| weight4_unit =
| weight4_note =
| watershed =
| watershed_type =
| watershed_label =
| watershed_decimals =
| watershed_unit =
| watershed_note =
| area =
| area_type =
| area_label =
| area_decimals =
| area_unit =
| area_date =
| area_as_of =
| area_note =
| area_land =
| area_land_type =
| area_land_label =
| area_land_decimals =
| area_land_unit =
| area_land_note =
| area_land_percentage =
| area_land_percentage_round =
| area_land_share =
| area_land_share_round =
| area_percentage_round =
| area_share_round =
| area_water =
| area_water_type =
| area_water_label =
| area_water_decimals =
| area_water_unit =
| area_water_note =
| area_water_percentage =
| area_water_percentage_round =
| area_water_share =
| area_water_share_round =
| area_urban =
| area_urban_type =
| area_urban_label =
| area_urban_decimals =
| area_urban_unit =
| area_urban_date =
| area_urban_as_of =
| area_urban_note =
| area_urban_percentage =
| area_urban_percentage_round =
| area_urban_share =
| area_urban_share_round =
| area_municipal =
| area_municipal_type =
| area_municipal_label =
| area_municipal_decimals =
| area_municipal_unit =
| area_municipal_date =
| area_municipal_as_of =
| area_municipal_note =
| area_municipal_percentage =
| area_municipal_percentage_round =
| area_municipal_share =
| area_municipal_share_round =
| area_metro =
| area_metro_type =
| area_metro_label =
| area_metro_decimals =
| area_metro_unit =
| area_metro_date =
| area_metro_as_of =
| area_metro_note =
| area_metro_percentage =
| area_metro_percentage_round =
| area_metro_share =
| area_metro_share_round =
| area1 =
| area1_type =
| area1_label =
| area1_unit =
| area1_date =
| area1_note =
| area1_share =
| area1_share_round =
| area2 =
| area2_type =
| area2_label =
| area2_unit =
| area2_date =
| area2_note =
| area2_share =
| area2_share_round =
| area3 =
| area3_type =
| area3_label =
| area3_unit =
| area3_date =
| area3_note =
| area3_share =
| area3_share_round =
| area4 =
| area4_type =
| area4_label =
| area4_unit =
| area4_date =
| area4_note =
| area4_share =
| area4_share_round =
| area5 =
| area5_type =
| area5_label =
| area5_unit =
| area5_date =
| area5_note =
| area5_share =
| area5_share_round =
| area6 =
| area6_type =
| area6_label =
| area6_unit =
| area6_date =
| area6_note =
| area6_share =
| area6_share_round =
| area7 =
| area7_type =
| area7_label =
| area7_unit =
| area7_date =
| area7_note =
| area7_share =
| area7_share_round =
| area8 =
| area8_type =
| area8_label =
| area8_unit =
| area8_date =
| area8_note =
| area8_share =
| area8_share_round =
| area9 =
| area9_type =
| area9_label =
| area9_unit =
| area9_date =
| area9_note =
| area9_share =
| area9_share_round =
| area10 =
| area10_type =
| area10_label =
| area10_unit =
| area10_date =
| area10_note =
| area10_share =
| area10_share_round =
| area11 =
| area11_type =
| area11_label =
| area11_unit =
| area11_date =
| area11_note =
| area11_share =
| area11_share_round =
| area12 =
| area12_type =
| area12_label =
| area12_unit =
| area12_date =
| area12_note =
| area12_share =
| area12_share_round =
| discharge =
| discharge_average =
| discharge_type =
| discharge_location =
| discharge_location_note =
| discharge_label =
| discharge_unit =
| discharge_note =
| discharge_max =
| discharge_max_unit =
| discharge_max_note =
| discharge_min =
| discharge_min_unit =
| discharge_min_note =
| discharge1_average =
| discharge1_type =
| discharge1_location =
| discharge1_unit =
| discharge1_note =
| discharge2_average =
| discharge2_location =
| discharge2_unit =
| discharge2_note =
| discharge3_average =
| discharge3_location =
| discharge3_unit =
| discharge3_note =
| discharge4_average =
| discharge4_location =
| discharge4_unit =
| discharge4_note =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population =
| population_type =
| population_label =
| population_date =
| population_as_of =
| population_note =
| population_urban =
| population_urban_type =
| population_urban_label =
| population_urban_date =
| population_urban_as_of =
| population_urban_note =
| population_municipal =
| population_municipal_type =
| population_municipal_label =
| population_municipal_date =
| population_municipal_as_of =
| population_municipal_note =
| population_metro =
| population_metro_type =
| population_metro_label =
| population_metro_date =
| population_metro_as_of =
| population_metro_note =
| population1 =
| population1_type =
| population1_label =
| population1_date =
| population1_note =
| population2 =
| population2_type =
| population2_label =
| population2_date =
| population2_note =
| population3 =
| population3_type =
| population3_label =
| population3_date =
| population3_note =
| population4 =
| population4_type =
| population4_label =
| population4_date =
| population4_note =
| population5 =
| population5_type =
| population5_label =
| population5_date =
| population5_note =
| population6 =
| population6_type =
| population6_label =
| population6_date =
| population6_note =
| population7 =
| population7_type =
| population7_label =
| population7_date =
| population7_note =
| population8 =
| population8_type =
| population8_label =
| population8_date =
| population8_note =
| population9 =
| population9_type =
| population9_label =
| population9_date =
| population9_note =
| population10 =
| population10_type =
| population10_label =
| population10_date =
| population10_note =
| population11 =
| population11_type =
| population11_label =
| population11_date =
| population11_note =
| population12 =
| population12_type =
| population12_label =
| population12_date =
| population12_note =
| population_density =
| density_type =
| density_label =
| population_density_round =
| population_density_hide =
| population_density_note =
| population_urban_density =
| population_urban_density_type =
| population_urban_density_round =
| population_urban_density_note =
| population_municipal_density =
| population_municipal_density_type =
| population_municipal_density_round =
| population_municipal_density_note =
| population_metro_density =
| population_metro_density_type =
| population_metro_density_round =
| population_metro_density_note =
| population1_density =
| density1_type =
| density1_label =
| population1_density_round =
| population1_density_note =
| population2_density =
| density2_type =
| density2_label =
| population2_density_round =
| population2_density_note =
| population3_density =
| density3_type =
| density3_label =
| population3_density_round =
| population3_density_note =
| population4_density =
| density4_type =
| density4_label =
| population4_density_round =
| population4_density_note =
| population5_density =
| density5_type =
| density5_label =
| population5_density_round =
| population5_density_note =
| population6_density =
| density6_type =
| density6_label =
| population6_density_round =
| population6_density_note =
| population7_density =
| density7_type =
| density7_label =
| population7_density_round =
| population7_density_note =
| population8_density =
| density8_type =
| density8_label =
| population8_density_round =
| population8_density_note =
| population9_density =
| density9_type =
| density9_label =
| population9_density_round =
| population9_density_note =
| population10_density =
| density10_type =
| density10_label =
| population10_density_round =
| population10_density_note =
| population11_density =
| density11_type =
| density11_label =
| population11_density_round =
| population11_density_note =
| population12_density =
| density12_type =
| density12_label =
| population12_density_round =
| population12_density_note =
<!-- *** Egenskaper *** -->
| biome_fold =
| biome =
| biome_type =
| biome_label =
| biome_share =
| biome_note =
| biome1 =
| biome1_note =
| biome2 =
| biome2_note =
| biome3 =
| biome3_note =
| biome4 =
| biome4_note =
| biome5 =
| biome5_note =
| biome6 =
| biome6_note =
| biome7 =
| biome7_note =
| biome8 =
| biome8_note =
| biome9 =
| biome9_note =
| biome10 =
| biome10_note =
| biome11 =
| biome11_note =
| biome12 =
| biome12_note =
| biome13 =
| biome13_note =
| biome14 =
| biome14_note =
| biome15 =
| biome15_note =
| geology_fold =
| geology =
| geology_type =
| geology_label =
| geology_note =
| geology1 =
| geology1_note =
| geology2 =
| geology2_note =
| geology3 =
| geology3_note =
| geology4 =
| geology4_note =
| geology5 =
| geology5_note =
| geology6 =
| geology6_note =
| geology7 =
| geology7_note =
| geology8 =
| geology8_note =
| geology9 =
| geology9_note =
| geology10 =
| geology10_note =
| geology11 =
| geology11_note =
| geology12 =
| geology12_note =
| geology13 =
| geology13_note =
| geology14 =
| geology14_note =
| geology15 =
| geology15_note =
| orogeny_fold =
| orogeny =
| orogeny_type =
| orogeny_label =
| orogeny_note =
| orogeny1 =
| orogeny1_note =
| orogeny2 =
| orogeny2_note =
| orogeny3 =
| orogeny3_note =
| orogeny4 =
| orogeny4_note =
| orogeny5 =
| orogeny5_note =
| orogeny6 =
| orogeny6_note =
| orogeny7 =
| orogeny7_note =
| orogeny8 =
| orogeny8_note =
| orogeny9 =
| orogeny9_note =
| orogeny10 =
| orogeny10_note =
| orogeny11 =
| orogeny11_note =
| orogeny12 =
| orogeny12_note =
| orogeny13 =
| orogeny13_note =
| orogeny14 =
| orogeny14_note =
| orogeny15 =
| orogeny15_note =
| period_fold =
| period =
| period_type =
| period_label =
| period_note =
| period1 =
| period1_note =
| period2 =
| period2_note =
| period3 =
| period3_note =
| period4 =
| period4_note =
| period5 =
| period5_note =
| period6 =
| period6_note =
| period7 =
| period7_note =
| period8 =
| period8_note =
| period9 =
| period9_note =
| period10 =
| period10_note =
| period11 =
| period11_note =
| period12 =
| period12_note =
| period13 =
| period13_note =
| period14 =
| period14_note =
| period15 =
| period15_note =
| plant_fold =
| plant =
| plant_type =
| plant_label =
| plant_note =
| plant1 =
| plant1_note =
| plant2 =
| plant2_note =
| plant3 =
| plant3_note =
| plant4 =
| plant4_note =
| plant5 =
| plant5_note =
| plant6 =
| plant6_note =
| plant7 =
| plant7_note =
| plant8 =
| plant8_note =
| plant9 =
| plant9_note =
| plant10 =
| plant10_note =
| plant11 =
| plant11_note =
| plant12 =
| plant12_note =
| plant13 =
| plant13_note =
| plant14 =
| plant14_note =
| plant15 =
| plant15_note =
| animal_fold =
| animal =
| animal_type =
| animal_label =
| animal_note =
| animal1 =
| animal1_note =
| animal2 =
| animal2_note =
| animal3 =
| animal3_note =
| animal4 =
| animal4_note =
| animal5 =
| animal5_note =
| animal6 =
| animal6_note =
| animal7 =
| animal7_note =
| animal8 =
| animal8_note =
| animal9 =
| animal9_note =
| animal10 =
| animal10_note =
| animal11 =
| animal11_note =
| animal12 =
| animal12_note =
| animal13 =
| animal13_note =
| animal14 =
| animal14_note =
| animal15 =
| animal15_note =
| author_fold =
| author =
| author_type =
| author_label =
| author_note =
| author1 =
| author1_note =
| author2 =
| author2_note =
| author3 =
| author3_note =
| author4 =
| author4_note =
| author5 =
| author5_note =
| author6 =
| author6_note =
| author7 =
| author7_note =
| author8 =
| author8_note =
| author9 =
| author9_note =
| author10 =
| author10_note =
| author11 =
| author11_note =
| author12 =
| author12_note =
| author13 =
| author13_note =
| author14 =
| author14_note =
| author15 =
| author15_note =
| style_fold =
| style =
| style_type =
| style_label =
| style_note =
| style1 =
| style1_note =
| style2 =
| style2_note =
| style3 =
| style3_note =
| style4 =
| style4_note =
| style5 = [style5_note =
| style6 =
| style6_note =
| style7 =
| style7_note =
| style8 =
| style8_note =
| style9 =
| style9_note =
| style10 =
| style10_note =
| style11 =
| style11_note =
| style12 =
| style12_note =
| style13 =
| style13_note =
| style14 =
| style14_note =
| style15 =
| style15_note =
| material_fold =
| material =
| material_type =
| material_label =
| material_note =
| material1 =
| material1_note =
| material2 =
| material2_note =
| material3 =
| material3_note =
| material4 =
| material4_note =
| material5 =
| material5_note =
| material6 =
| material6_note =
| material7 =
| material7_note =
| material8 =
| material8_note =
| material9 =
| material9_note =
| material10 =
| material10_note =
| material11 =
| material11_note =
| material12 =
| material12_note =
| material13 =
| material13_note =
| material14 =
| material14_note =
| material15 =
| material15_note =
<!-- ***  Historia och administration *** -->
| established =
| established_type =
| established_label =
| established_note =
| established1 =
| established1_type =
| established1_label =
| established1_note =
| established2 =
| established2_type =
| established2_label =
| established2_note =
| established3 =
| established3_type =
| established3_label =
| established3_note =
| established4 =
| established4_type =
| established4_label =
| established4_note =
| date =
| date_type =
| date_label =
| date_note =
| date1 =
| date1_type =
| date1_label =
| date1_note =
| date2 =
| date2_type =
| date2_label =
| date2_note =
| date3 =
| date3_type =
| date3_label =
| date3_note =
| date4 =
| date4_type =
| date4_label =
| date4_note =
| management =
| management_body =
| management_type =
| management_label =
| management_note =
| management_location =
| management_location_type =
| management_location_label =
| management_location_note =
| management_municipality =
| management_municipality1 =
| management_district =
| management_district1 =
| management_region =
| management_region1 =
| management_state =
| management_state1 =
| management_country =
| management_country1 =
| management_elevation =
| management_elevation_unit =
| management_elevation_note =
| management_lat_d =
| management_lat_m =
| management_lat_s =
| management_lat_NS =
| management_long_d =
| management_long_m =
| management_long_s =
| management_long_EW =
| management_coordinates_type =
| management_coordinates_format =
| management_coordinates_note =
| government =
| government_type =
| government_label =
| government_note =
| government_location =
| government_location_type =
| government_location_label =
| government_location_note =
| government_municipality =
| government_municipality1 =
| government_district =
| government_district1 =
| government_region =
| government_region1 =
| government_state =
| government_state1 =
| government_country =
| government_country1 =
| government_elevation =
| government_elevation_unit =
| government_elevation_note =
| government_lat_d =
| government_lat_m =
| government_lat_s =
| government_lat_NS =
| government_long_d =
| government_long_m =
| government_long_s =
| government_long_EW =
| government_coordinates_type =
| government_coordinates_format =
| government_coordinates_note =
| owner =
| owner_type =
| owner_label =
| owner_note =
| mayor =
| mayor_type =
| mayor_label =
| mayor_party =
| mayor_note =
| leader =
| leader_type =
| leader_label =
| leader_party =
| leader_note =
| leader1 =
| leader1_type =
| leader1_label =
| leader1_party =
| leader1_note =
| leader2 =
| leader2_type =
| leader2_label =
| leader2_party =
| leader2_note =
| leader3 =
| leader3_type =
| leader3_label =
| leader3_party =
| leader3_note =
| leader4 =
| leader4_type =
| leader4_label =
| leader4_party =
| leader4_note =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public =
| public_type =
| public_label =
| public_note =
| visitation =
| visitation_type =
| visitation_label =
| visitation_date =
| visitation_note =
| access =
| access_type =
| access_label =
| access_note =
| discovery =
| discovery_type =
| discovery_label =
| discovery_note =
| discovery1 =
| discovery1_note =
| discovery2 =
| discovery2_note =
| discovery3 =
| discovery3_note =
| discovery4 =
| discovery4_note =
| discovery5 =
| discovery5_note =
| discovery6 =
| discovery6_note =
| discovery7 =
| discovery7_note =
| discovery_date =
| discovery_date_type =
| discovery_date_label =
| discovery_date_note =
| ascent =
| ascent_type =
| ascent_label =
| ascent_note =
| ascent1 =
| ascent1_note =
| ascent2 =
| ascent2_note =
| ascent3 =
| ascent3_note =
| ascent4 =
| ascent4_note =
| ascent5 =
| ascent5_note =
| ascent6 =
| ascent6_note =
| ascent7 =
| ascent7_note =
| ascent_date =
| ascent_date_type =
| ascent_date_label =
| ascent_date_note =
<!-- *** Koder *** -->
| timezone = [[Australian Central Standard Time|ACST]]
| timezone_type =
| timezone_label = Australia/Adelaide
| utc_offset = +9:30
| timezone_note =
| timezone_DST = [[Australian Central Daylight Time|ACDT]]
| timezone_type_DST =
| timezone_label_DST =
| utc_offset_DST = +10:30
| timezone_note_DST =
| iso_code =
| iso_code_type =
| iso_code_label =
| iso_subcode =
| iso_code_note =
| postal_town =
| postal_town_type =
| postal_town_label =
| postal_town_note =
| postal_code =
| postal_code_type =
| postal_code_label =
| postal_code_note =
| area_code =
| area_code_type =
| area_code_label =
| area_code_note =
| code =
| code_type =
| code_label =
| code_note =
| codea =
| codea_type =
| codea_label =
| codea_note =
| codeb =
| codeb_type =
| codeb_label =
| codeb_note =
| codec =
| codec_type =
| codec_label =
| codec_note =
| code1 =
| code1_type =
| code1_label =
| code1_note =
| code1a =
| code1a_type =
| code1a_label =
| code1a_note =
| code1b =
| code1b_type =
| code1b_label =
| code1b_note =
| code1c =
| code1c_type =
| code1c_label =
| code1c_note =
| code2 =
| code2_type =
| code2_label =
| code2_note =
| code3 =
| code3_type =
| code3_label =
| code3_note =
| code4 =
| code4_type =
| code4_label =
| code4_note =
<!-- *** Unesco m.m. *** -->
| whs_name =
| whs_name_note =
| whs_year =
| whs_year_note =
| whs_number =
| whs_number_note =
| whs_region =
| whs_region_note =
| whs_criteria =
| whs_criteria_note =
| category_iucn =
| category_iucn_note =
| topo_map =
| topo_type =
| topo_label =
| topo_maker =
| topo_note =
| topo1_map =
| topo1_maker =
| topo1_note =
| topo2_map =
| topo2_maker =
| topo2_note =
| topo3_map =
| topo3_maker =
| topo3_note =
| topo4_map =
| topo4_maker =
| topo4_note =
| topo5_map =
| topo5_maker =
| topo5_note =
| topo6_map =
| topo6_maker =
| topo6_note =
| topo7_map =
| topo7_maker =
| topo7_note =
| topo8_map =
| topo8_maker =
| topo8_note =
| topo9_map =
| topo9_maker =
| topo9_note =
| topo10_map =
| topo10_maker =
| topo10_note =
| topo11_map =
| topo11_maker =
| topo11_note =
| topo12_map =
| topo12_maker =
| topo12_note =
| topo13_map =
| topo13_maker =
| topo13_note =
| topo14_map =
| topo14_maker =
| topo14_note =
| topo15_map =
| topo15_maker =
| topo15_note =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free =
| free_type =
| free_label =
| free_note =
| free1 =
| free1_type =
| free1_label =
| free1_note =
| free2 =
| free2_type =
| free2_label =
| free2_note =
| free3 =
| free3_type =
| free3_label =
| free3_note =
| free4 =
| free4_type =
| free4_label =
| free4_note =
| free5 =
| free5_type =
| free5_label =
| free5_note =
| free6 =
| free6_type =
| free6_label =
| free6_note =
| free7 =
| free7_type =
| free7_label =
| free7_note =
| free8 =
| free8_type =
| free8_label =
| free8_note =
| free9 =
| free9_type =
| free9_label =
| free9_note =
| free10 =
| free10_type =
| free10_label =
| free10_note =
| free11 =
| free11_type =
| free11_label =
| free11_note =
| free12 =
| free12_type =
| free12_label =
| free12_note =
| free13 =
| free13_type =
| free13_label =
| free13_note =
| free14 =
| free14_type =
| free14_label =
| free14_note =
<!-- *** Karta *** -->
| map = {{Kartposition Australien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption =
| map_size =
| map_locator = Australien
| map_locator_x =
| map_locator_y =
| map_background =
| map1 =
| map1_caption =
| map1_size =
| map1_locator =
| map1_locator_x =
| map1_locator_y =
| map1_background =
| map2 =
| map2_caption =
| map2_size =
| map2_locator =
| map2_locator_x =
| map2_locator_y =
| map2_background =
<!-- *** KML *** -->
| KML =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| commons =
| commons_type =
| commons_label =
| commons_note =
| statistics =
| statistics_type =
| statistics_label =
| statistics_date =
| statistics_note =
| website =
| website_type =
| website_label =
| website_note =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes =
| footnotes_type =
| footnotes_label =
| footnotes_note =
}}

'''Spring Gully Conservation Park''' är <!--L.PRK-->en [[park]] i [[Australien]].<ref name = "gn8162907"/> Den ligger i delstaten <!--ADM1-->[[South Australia]], omkring 110 kilometer norr om delstatshuvudstaden [[Adelaide]].

Runt Spring Gully Conservation Park är det mycket glesbefolkat, med {{formatnum:5}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/>. Närmaste större samhälle är [[Clare, Australien|Clare]], nära Spring Gully Conservation Park.

Trakten runt Spring Gully Conservation Park består till största delen av [[jordbruksmark]].<ref name = "nasalandcover"/> Genomsnittlig [[årsnederbörd]] är {{formatnum:513}} millimeter. Den regnigaste månaden är maj, med i genomsnitt {{formatnum:78}} mm [[nederbörd]], och den torraste är december, med {{formatnum:12}} mm nederbörd.<ref name = "nasarain"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "gn8162907">[{{Geonameslänk|gnid=8162907|name=spring%20gully%20conservation%20park}} Spring Gully Conservation Park] hos [{{Geonamesabout}} GeoNames.Org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-22; databasdump nerladdad 2015-12-01</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasarain">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|titel= NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission|arkivurl= https://web.archive.org/web/20200511075534/https://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M|arkivdatum= 11 maj 2020}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

[[Kategori:Naturskydd i South Australia]]

Land: Australien

Delstat: South Australia

Tidszon: ACST (UTC+9:30)


text:
# Antigius sagamiensis
Antigius sagamiensis är en fjärilsart som beskrevs av Kyuzaki 1938. Antigius sagamiensis ingår i släktet Antigius och familjen juvelvingar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Antigius sagamiensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Antigius sagamiensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Juvelvingar]]
| familia = Lycaenidae
| genus_sv =
| genus = [[Antigius]]
| species_sv =
| species = '''Antigius sagamiensis'''
| taxon = Antigius sagamiensis
| taxon_authority = Kyuzaki 1938
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Papilionoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Antigius sagamiensis'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av Kyuzaki 1938. ''Antigius sagamiensis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Antigius]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[juvelvingar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name="COL">{{webbref|url=http://www.catalogueoflife.org/services/res/2011AC_26July.zip |titel=Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist. |hämtdatum=24 september 2012 |författare=Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.) |datum=2011 |verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK. |arkivurl=https://web.archive.org/web/20120618223324/http://www.catalogueoflife.org/services/res/2011AC_26July.zip |arkivdatum=18 juni 2012 }}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om juvelvingar}}

[[Kategori:Juvelvingar]]
[[Kategori:Antigius|sagamiensis]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Papilionoidea

Familj: Juvelvingar · Lycaenidae

Släkte: Antigius

Art: Antigius sagamiensis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Kyuzaki 1938