text:
# Split
För andra betydelser, se Split (olika betydelser).
Split (uttal: [splît], italienska: Spalato, se även andra namn) är en stad och stadskommun i Kroatien. Stadskommunen hade 178 192 invånare 2011 varav 167 121 i centralorten.
Split är belägen på Splithalvön vid Adriatiska havet i mellersta Dalmatien. Staden är huvudort i Split-Dalmatiens län och befolkningsmässigt Kroatiens näst största stad. Den är Dalmatiens ekonomiska och kulturella centrum och näst efter huvudstaden Zagreb är Split landets viktigaste utbildningscentrum. Dess viktiga hamn och att den utgör en populär turistort innebär att den har utvecklats till en regional trafikknutpunkt.

## Etymologi och namnformer
Stadsnamnet Splits etymologiska ursprung är inte klarlagt. Den vanligaste teorin är att namnet kan härledas från den i området vanligt förekommande växten spanskginst. De grekiska kolonisatörerna som under antiken grundlade en bosättningen på  platsen för dagens Split kallade kolonin för Aspálathos (Aσπάλαθος) eller Spálathos (Σπάλαθος) – det grekiska namnet för spanskginst. Efter att bosättningen blivit en romersk besittning förvanskades namnet med tiden av romarna till Spalatum eller Aspalatum. Romarnas latinska namn utvecklades under medeltiden till Aspalathum, Spalathum, Spalatrum och Spalatro på det lokala dalmatiska språket. Under folkvandringstiden invandrade slaviska folkstammar till området och deras prägel på staden kom med tiden att växa sig allt starkare. Det slaviserade namnet för staden blev Split eller Spljet. Den italienska namnformen Spalato fick från tidigmodern tid fram till 1900-talets början internationell spridning och var det namn som främst användes internationellt. Först efter första världskrigets slut år 1918 och upprättandet av den nya sydslaviska staten Serbernas, kroaternas och slovenernas kungarike blev det kroatiska (slaviska) namnet för staden officiellt.
Under flera århundraden ansågs det att stadsnamnet kunde härledas ur det latinska ordet 'palatium' (palats) med hänvisning till Diocletianus palats som utgör stadens historiska stadskärna. Olika teorier med koppling till ordet palats utvecklades, så till exempel ansåg den lokale 1200-tals krönikören Thomas, att det latinska namnet Spalatum kunde härledas ur 'Salonae Palatium' (S-palatum, Salona-palatset). Denna teori har sedermera kunnat förkastas, eftersom det på platsen fanns en bosättning innan Diocletianus-palatset uppfördes.

### Smeknamn
Det finns flera smeknamn för Split. Dessa oftast välvilliga lokalt betingade smeknamn, anspelar på stadens karaktär och beskaffenhet. Exempel på sådana vanliga smeknamn är "Velo misto" (Stora byn), "Najlipši grad na svitu" (Vackraste staden i världen), "Cvit Mediterana" (Medelhavets blomma) eller "Najsportski grad na svitu" (Den mest sportiga staden i världen).

## Historia

### Antiken
Splits grundande är starkt förknippat med den romerske kejsaren Diocletianus regering och uppförandet av hans palats under 200-talet. Palatset, Diocletianus palats, är en av de mest välbevarade och största romerska byggnaderna i världen idag. Arkeologiska fynd tyder dock på att staden grundlades långt tidigare, troligtvis som en grekisk koloni vid namn Aspálathos. Området där Split ligger var vid denna tid bebott av illyriska stammar som besegrades av romarna i de Illyriska krigen 229 f.Kr. och 219 f.Kr. Romarna upprättade därefter provinsen Dalmatia, troligtvis uppkallad efter en illyrisk stam vid namn Dalmatae. Den romerska provinsen omfattade ett större område än dagens Dalmatien och sträckte sig från Istrien i norr till Kotorviken i söder. Stora delar av dagens Bosnien och Hercegovina ingick i den romerska provinsen Dalmatien. Vid det Romerska rikets delning år 395 tillföll Split det Västromerska riket. Efter att det Västromerska riket fallit år 476 tog det Bysantinska riket kontrollen över Split.

### Medeltiden
Under 600-talet attackeras området av avarer och slaver. Den då latiniserade slaviska (kroatiska) lokalbefolkningen tog sin tillflykt till öarna utanför Split. Enligt det historiska verket De administrando imperio, skrivet av den bysantinske kejsaren Konstantin Porphyrogennetos under 900-talet, kom staden att tillhöra Paganien (ett dåtida serbiskt rike) och serber bosatte sig i staden. När det Bysantinska riket återtog kontrollen över staden återvände den ursprungliga lokalbefolkningen. Efter att det Bysantinska riket försvagats uppstod en kamp mellan kroaterna och republiken Venedig över herraväldet över staden. Kroaterna hade under 600- och 700-talet grundat flera bosättningar längs med den adriatiska kusten, däribland Šibenik. Under de nästkommande århundradena skulle kroaterna helt komma att dominera Split som redan under medeltiden fick en karaktäristisk kroatisk prägel.

### Modern tid
År 1420 tillföll staden republiken Venedig. Den venetianska administrationen varade fram till år 1797 då republiken upplöstes av Napoleons styrkor. Split tillföll kort därefter österrikarna för att åren 1809-1813 ingå i det av Första franska kejsardömet upprättade och kontrollerade illyriska provinserna. Sedan österrikarna besegrat fransmännen i krig tillföll Split efter Wienkongressen åter Österrike. Split uppgick därefter i kungariket Dalmatien, en av Österrikes (sedermera Österrike-Ungerns) administrativa enheter. Österrikarna kontrollerade därefter staden fram till Österrike-Ungerns upplösning år 1918.
Efter första världskriget avträdde Österrike-Ungern Split samt resterande delar av Dalmatien till Serbernas, kroaternas och slovenernas kungarike (efter år 1929 kallat Jugoslavien).
År 1941 ockuperades staden av och införlivades i det fascistiska Italien. Två år senare intogs staden av de jugoslaviska partisanerna. Därpå följde tysk ockupation. År 1945 befriades staden ånyo och återbördades till Jugoslavien.
Sedan 1991 tillhör staden det självständiga Kroatien.

## Geografi och klimat
Staden Split är belägen på Splithalvön i mellersta Dalmatien. Splithalvön skjuter ut från fastlandet i Adriatiska havet och är omgiven av vatten på tre sidor: i norr och väster Kaštela-viken och i söder Split-kanalen. På Splithalvöns västligaste del reser sig den skogbeklädda Marjan-höjden 178 m ö.h. I norr och nordöst utgör åsarna Kozjak (779 m ö.h.) och Mosor (1 339 m ö.h.) en naturlig barriär mot inlandet.
Enligt Köppens klimatklassifikation ligger Split i gränslandet mellan fuktigt subtropiskt klimat (Cfa) och medelhavsklimat (Csa). Stadens klimat präglas nästan helt av närheten till Medelhavet. Detta medför att somrarna är mycket varma och torra med en medeltemperatur på 20–25 grader celsius. Den varmaste perioden infaller vanligtvis i juli–augusti. När torra och varma sydvindar blåser upp från Nordafrika kan värmeböljor på 35–40 grader uppstå. Höstarna och vårarna är korta och regniga till soliga.
Årstiderna avbryts oftast abrupt när sommaren/vintern anländer. Vintrarna domineras av milda sydvästvindar vilka medför milt och mycket nederbördsrikt väder med 5–10 grader i medel. Häftiga oväder med stormar och orkaner, i synnerhet från december till början av januari, är inte ovanliga. Snöfall är ovanliga men förekommer vintertid. Split- och Splitområdet ligger i det kroatiska kustlandskapet som är utsatt för den kraftiga katabatiska vinden Bora som mestadels men inte uteslutande förekommer under denna kalla årstiden.
|                                            | Jan  | Feb  | Mar  | Apr  | Maj  | Jun  | Jul  | Aug  | Sep  | Okt  | Nov   | Dec   |
| ------------------------------------------ | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | ----- | ----- |
| Normaldygnets maximitemperaturs medelvärde | 10,2 | 11,0 | 13,7 | 17,4 | 22,5 | 26,7 | 29,8 | 29,5 | 25,1 | 20,0 | 19,9  | 11,5  |
| Normaldygnets minimitemperaturs medelvärde | 5,3  | 5,5  | 7,6  | 10,8 | 15,2 | 18,8 | 21,6 | 21,5 | 18,1 | 14,1 | 9,9   | 6,8   |
|                                            |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |       |       |
| Nederbörd                                  | 77,9 | 64,8 | 63,5 | 62,0 | 54,9 | 50,8 | 27,6 | 42,7 | 66,9 | 78,1 | 111,9 | 105,1 |

| Diagram | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm • Källa: Worldweather.org | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm • Källa: Worldweather.org | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm • Källa: Worldweather.org | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm • Källa: Worldweather.org | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm • Källa: Worldweather.org | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm • Källa: Worldweather.org | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm • Källa: Worldweather.org | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm • Källa: Worldweather.org | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm • Källa: Worldweather.org | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm • Källa: Worldweather.org | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm • Källa: Worldweather.org | temperaturer i °C • månadsnederbörd i mm • Källa: Worldweather.org |
|         | 78 10 5                                                            | 65 11 6                                                            | 64 14 8                                                            | 62 17 11                                                           | 55 23 15                                                           | 51 27 19                                                           | 28 30 22                                                           | 43 30 22                                                           | 67 25 18                                                           | 78 20 14                                                           | 112 20 10                                                          | 105 12 7                                                           |

## Politik och administration

### Politisk ledning
Splits stadsfullmäktige är stadens högsta beslutande organ. Det består av 35 råd (mandatperioden 2017–2021). Råden väljs i allmänna och direkta lokala val och deras mandatperiod löper över fyra år. Stadsfullmäktige sammanträder i en byggnad kallad "Banovina".
Mandatfördelningen i Splits stadsfullmäktige för mandatperioden 2017–2021
|                                           | Politiskt parti/koalitioner | Antal ledamöter | Graf | Graf | Graf | Graf | Graf | Graf | Graf | Graf | Graf | Graf | Graf | Graf |
| 2017                                      | Politiskt parti/koalitioner |                 | Graf | Graf | Graf | Graf | Graf | Graf | Graf | Graf | Graf | Graf | Graf | Graf |
| ----------------------------------------- | --------------------------- | --------------- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- | ---- |
|                                           | HDZ, HSLS, HSS              | 11              |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |
|                                           | HGS, PG-NG                  | 8               |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |
|                                           | EH-NHR                      | 7               |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |
|                                           | MOST                        | 5               |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |
|                                           | SDP, HNS                    | 5               |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |
| Källa: Staden Splits officiella webbplats |                             |                 |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |      |

### Administrativ indelning
Splits stadskommun är indelad i åtta orter (naselja): Dessa är Donje Sitno (313 invånare), Gornje Sitno (392 invånare), Kamen (1 769 invånare), Slatine (1 106 invånare), tätorten Split (167 121 invånare), Srinjine (1 201 invånare), Stobreč (2 978 invånare) och Žrnovnica (3 222 invånare). Tätorten Split är i sin tur indelad i 27 stadsdistrikt (gradski kotari). Det mest centrala stadsdistriktet är Grad ("Staden") som innefattar Splits historiska stadskärna. Orterna styrs och representeras av en lokalnämndsstyrelse (mjesni odbor) vars medlemmar väljs för en mandatperiod på fyra år. I tätorten Split motsvaras lokalnämndsstyrelserna av stadsdistriktsstyrelser.

### Splits storstadsområde
Split är huvudort i Splits stadsagglomeration, ett storstadsområde bestående av mindre orter och kommuner i stadens närhet som ur geografisk, kulturell, ekonomisk och politisk synpunkt graviterar mot Split. Split stadsagglomeration har mer än 320 000 invånare och upptar en yta om 1 286,86 kvadratkilometer. Förutom Split ingår orterna och kommunerna Dicmo, Dugi Rat, Dugopolje, Kaštela, Klis, Lećevica, Muć, Omiš, Podstrana, Sinj, Solin och Trogir i storstadsområdet.

## Ekonomi och infrastruktur

### Näringsliv
Staden Split är Dalmatiens ekonomiska centrum. I samband med det kroatiska självständighetskriget och övergången till marknadsekonomi i början av 1990-talet minskade den industriella produktionen markant. En del av de traditionella näringsgrenarna såsom varvsindustrin, cementtillverkningsindustrin och livsmedelsproduktionsindustrin överlevde transformationen fast i mindre skala. Skeppsvarvet Brodosplit är alltjämt en stor och lokalt viktig arbetsgivare. Split var tidigare en transitstad. Riktade satsningar i början av 2000-talet gjorde staden till en populär turistdestination och turismnäringen utgör idag en stor del av den lokala ekonomin. Flera nya hotell har sedan 2000-talet etablerats i staden och Split har idag en välutvecklad kultur-, kongress- och manifestationsturism.
Splits hamn är en viktig frakthamn och Kroatiens viktigaste hamn för passagerartrafik. Från hamnen utgår färjor till bland annat den mellandalmatiska skärgården. År 2005 invigdes motorväg A1 som förbinder staden med Zagreb och övriga Europa. I samband med det ökade den ekonomiska aktiviteten i Split. Vid motorvägen i den närliggande kommunen Dugopolje ligger Dugopolje-Podis handelszon som är en viktigt arbetsgivare. Handelszonen har fler arbetstagare än invånare i kommunen.

#### Varuhus, köpcentrum och marknader
Split har ett stort shoppingutbud. Marmonts gata belägen väster om Diocletianus palats är stadens främsta shoppinggata. Utanför stadskärnan finns köpcentrerna City Center one Split, Joker och Mall of Split. I grannkommunen Dugopolje belägen drygt 18 kilometer från Splits centrala färjeläge ligger Dugopolje-Podis handelszon som har flera outlet-butiker.
Splits huvudmarknad eller Pazar som den lokalt kallas ligger öster om Diocletianus palats och är stadens största och mest centrala marknad med bland annat försäljning av frukt, grönsaker, blommor och souvenirer.

### Transport och kommunikationer

#### Busstrafik
Splits stadsbusstrafik trafikeras av det lokala bussbolaget Promet Split. Stadens centrala busstation är belägen vid järnvägsstationen och det centrala färjeläget, sydöst om Diocletianus palats i centrala Split. Flygbussarna till/från flygplatsen avgår/ankommer från den centrala busstationen. Stadsbusstrafiken är indelad i fyra zoner. Biljetter kan köpas direkt på bussen eller i kiosker och priset varierar beroende på zon. Vissa stadsbusslinjer, däribland till Trogir (linje 37) och Omiš (linje 60), avgår från Sukoišans busstation som är belägen i stadsdelen Lovret cirka en kilometer (fågelvägen) norr om centrum.

#### Flygtrafik
Splits flygplats är en internationell flygplats med in- och utrikesförbindelser. Den är belägen i staden Kaštela drygt 24 kilometer nordväst om Split. Sett till antalet passagerare är den Kroatiens näst största flygplats. Flygtrafiken är till stora delar säsongbetonad med flest ankomster och avgångar under sommarmånaderna juni–augusti. År 2018 reste 3 124 067 passagerare via flygplatsen. Flygplatsen och Splits centrala busstation belägen vid hamnen är förbunden med flygbussar. Vid flygplatsen finns taxi, hyrbilsfirmor, restaurang och butiker.

#### Järnvägstrafik
Järnvägstrafiken till och från Split utgår från Splits järnvägsstation, som är belägen bredvid stadens färjeläge och centrala busstation strax öster om Diocletianus palats. Från Split utgår Dalmatienbanan norrut mot Knin och vidare mot huvudstaden Zagreb. Tåglinjen Split–Zagreb trafikeras av tågtypen InterCity Nagibni (ICN). Det statliga järnvägsbolagets Hrvatske željeznices regionaltåg med lok och vagnar går till bland annat Zadar.
Från Splits järnvägsstation utgår även Splits pendeltåg som stannar vid sju stationer mellan Split och Kaštel Stari. Det finns långt gångna planer på att förlänga pendeltågslinjen så att den i framtiden även förbinder flygplatsen med Splits centrum.

#### Sjöfart
Splits centrala färjeläge är Kroatiens viktigaste hamn för passagerartrafik och utgör ett nav och viktig knutpunkt för färjetrafiken i mellersta Dalmatien. Från Split utgår trafik till skärgården, bland annat öarna Brač, Hvar och Vis, men även internationella färjelinjer till bland annat Ancona i Italien. Genom Jadrolinijas färjerutter är Split förbundet med flera andra kroatiska kuststäder, från Rijeka i norr till Dubrovnik i söder.
Split är även förläggningsort för den kroatiska marinen, som har sitt högkvarter vid Loras flottbas i den norra delen av staden.

#### Vägnät
Strax utanför Split går motorvägen A1 som i nordlig riktning leder mot huvudstaden Zagreb via bland annat Šibenik, Zadar och Karlovac. I sydlig riktning leder den till Ploče och mot Dubrovnik. Den lokala kustvägen riksväg D8, den kroatiska delen av Adriamagistralen, leder i nordvästlig riktning mot turistorterna Kaštela, Trogir och Primošten. Åt sydost leder samma kustväg mot Podstrana och Omiš. Splits ringled är en år 2021 delvis utbyggd ringled kring Split. När den står färdig i sin fulla längd kommer den att förbinda Trogir (via Split) med Omiš.

## Demografi

### Könsfördelning, etniska och religiösa grupper
Av Splits 178 102 invånare (2011) är 93 625 kvinnor och 84 477 män. En absolut majoritet, 171 389 personer eller 96,23 procent av invånarna, är kroater. Den största etniska minoriteten är serberna vars antal uppgår till 2 533 personer eller 1,42 procent av stadens befolkning. Ingen av stadens övriga minoriteter uppgår ensamma till mer än en procent att den totala befolkningen. 153 434 personer eller 86,15 procent av invånarna uppgav att de var katoliker i folkräkningen år 2011.

### Befolkningsutveckling
| Splits befolkningsutveckling åren 1857–2011 Källa: Kroatiska statistiska centralbyrån |

### Språk och dialekter
I Split talas officiellt standardkroatiska som grundar sig på štokavisk dialekt med ijekavisk uttal. Staden ligger dock i čakavisktalande dialektområde och den lokala varianten av denna som talas i Split är sydčakaviska som åtnjuter speciellt status som ett av Kroatiens immateriella kulturarv.  I samband med befolkningstillväxt och inflyttning av štokavisktalande människor, företrädesvis från det dalmatiska inlandet och Hercegovina, har den lokala dialekten under 1900-talet tryckts undan allt mer. Den historiskt dominerande dialekten čakaviska med ikaviskt uttal talas dock alltjämt, i synnerhet i informella sammanhang och har även färgat den lokalt talade standardformen av kroatiska.

### Invånare
Även om Splits invånare för utomstående kan tyckas vara homogena delas de lokalt och traditionellt in i tre olika socialgrupper benämnda "fetivi", "boduli" och "vlaji". Indelningen har delvis en humoristisk eller sarkastisk underton och används inte minst inom satiren. Fetivi tillhör de inhemska urbana familjerna. De anses vara de ursprungliga Splitborna och är stolta över sin stad och dess historia. Enligt stereotypen har de utvecklat, förfinat och gjort det till en konst att tala snabbt utan att knappt röra läpparna. En annan pejorativ benämning för denna grupp är "mandrili" med betydelsen 'mandriller' (en typ av västafrikansk apa). Fetivi utgör idag en minoritet i Split. Benämningen boduli avser inflyttade personer från de mellandalmatiska öarna utanför Split eller individer som härstammar från inflyttade öbor. De flesta av dessa kom i samband med den tilltagande industrialiseringen under 1800-talet och början av 1900-talet till Split från de närliggande öarna – många gånger i jakten på ett bättre liv. Enligt de lokala stereotyperna anses boduli vara gnidna och hålla sig för sig själva. Benämningen vlaji (lokaldialektal benämning för valaker) avser inflyttade personer från det dalmatiska inlandet och är en term som ibland bär negativa konnotationer. De två första grupperna, fetivi och boduli, delar en gemensam mediterransk kultur och har samma dialektala bakgrund (čakavisk dialekt) medan vlaji talar štokavisk dialekt. Vlaji immigrerade till Split företrädesvis efter andra världskriget och bosatte sig då i de nya höghus som uppfördes utanför den historiska stadskärnan. De anses idag utgöra en majoritet av stadens befolkning.
Indelningen av Splitborna i olika grupper är en typ av social stratifiering där gruppen fetivi är synonyma med sofistikerade stadsmänniskor och vlaji anses vara deras motsats – bönder och okultiverade människor från landsbygden. Benämningarna är inte unika (de används i andra dalmatiska kuststäder som haft en liknande urban utveckling och inflyttning av människor) men är speciellt uttalade i Split. Även om vlaji som grupp personifierar den "okultiverade landsbygdsbefolkningen" har de även hyllats för sina insatser inom skeppsvarvs- och tillverkningsindustrin samt uppbyggnaden av Split efter andra världskriget. Det lokala uttrycket att ha gått på "vlajfakulteten" kan liknas vid det svenska uttrycket att ha gått "livets hårda skola".

## Kultur och samhälle

### Arkitektur, stadsbild och byggnadsverk (urval)
I Split finns flera historiska byggnader i olika byggnadsstilar som speglar stadens 1 700 år långa historia. Bredvid Pula i nordvästra Kroatien är Split den stad i Kroatien med de mest betydelsefulla byggnadsverken från romartiden. En alldeles särskild och betydande roll upptar det världsarvslistade Diocletianus-palatset som är en del av stadens historiska stadskärna.

#### Palats och historiska byggnader
- Diocletianus palats – ursprungligen ett romerskt palats, uppfördes i slutet av 200-talet och utgör idag Splits historiska stadskärna och främsta turistattraktion. Av palatsets fyra portar Gyllene porten, Järnporten, Mässingsporten och Silverporten är den förstnämnda den största. I palatset ligger bland annat den forna kejsarens tidigare mausoleum, numera Sankt Domnius katedral, och Jupiters tempel. Delar av palatsets källare är öppna för allmänheten att besöka. Palatset är ett av världens största och bäst bevarade romerska byggnadsverk.[25]
- Gripeborgen – borg med rötter från 1600-talet belägen i stadsdelen Gripe. Rymmer idag Sjöfartsmuseumeet.
- Ärkebiskopens palats – palats som uppfördes åren 1901–1904 i nyrenässansstil och är säte för ärkebiskopen av Split-Makarskas ärkestift.

#### Religiösa byggnader och anläggningar
De allra flesta religiösa byggnaderna i Split har anknytning till den romersk-katolska kyrkan. Till de mest framstående religiösa byggnaderna räknas Sankt Domnius katedral, Sankt Franciskus kloster och kyrka, Vår Fru av Hälsans kloster och kyrka, Helige Andes kyrka och Johannes dopkapell. I Split finns även en av Europas äldsta synagogor (Splits synagoga) med rötter från 1500-talet och på Marjans östra sluttningar ligger Gamla judiska begravningsplatsen.

#### Gator och torg
- Hamnpromenaden – gågata mellan Diocletianus palats och Adriatiska havet som kantas av restauranger och kaféer.
- Marmonts gata – Splits främsta shoppinggata belägen väster om Diocletianus palats.
- Peristylen – Diocletianus-palatsets historiska torg.
- Pjaca – det moderna Splits centrala torg beläget strax väster om Diocletianus palats.
- Prokurative – ett torg som inte sällan är den centrala platsen för kulturella evenemang.

#### Parker och naturområden
Strossmayers park eller Đardin som den lokalt kallas anlades under 1800-talet och är Splits huvudsakliga stadspark. Höjden Marjan som reser sig väster om staden är ett populärt frilufts- och rekreationsområde som sedan år 1964 uppbär status som naturpark.

### Kultur, nöjen och idrott

#### Evenemang, festivaler och mässor
- Cro Patria – sedan år 1995 årligen återkommande internationell sammankomst, festival och tävling med deltagande körer, kompositörer och poeter från hela världen.[27]
- Croatia Boat Show – Kroatiens största[28] båtmässa som sedan år 1998, vanligtvis i april månad, samlar båtlivsintresserade. Platsen för båtmässan är hamnen vid Splits hamnpromenad.
- Sankt Domnius fest – årligen återkommande religiös och kulturell festlighet som kulminerar den 7 maj då Split firar stadens dag och sitt lokala skyddshelgon Sankt Domnius.[29]
- Splits filmfestival – sedan år 1996 årligen återkommande internationell filmfestival.[30]
- Splits sommarfestival – sedan år 1954 årligen återkommande kulturfestival med bland annat klassisk musik, opera, teater, balett och folklore.[31]
- Splitfestivalen – sedan år 1960 årligen återkommande musikfestival och en av Kroatiens främsta popmusikfestivaler.
- Split Pride – sedan år 2011 årligen återkommande HBTQ-festival och prideparad.
- Ultra Europe – sedan år 2013 i juli årligen återkommande elektronisk musikfestival.[32]

#### Insignier och symboler
I formell mening representeras staden Split av ett stadsvapen, en stadsflagga och stadshymnen Marjane, Marjane. Diocletianus, Diocletianus palats och Sankt Domnius katedral avbildade i grafisk form utgör ibland, i synnerhet turistiska och kulturella sammanhang, informella symboler.
Den nuvarande versionen av Splits stadsvapen antogs år 1991 och har sitt ursprung i Splits historiska vapen som i olika men liknande utformningar använts sedan tidigt 1300-tal. Splits nuvarande stadsflagga antogs år 1995 och är blå i tonande nyanser. Centralt på flaggan finns en vit stiliserad avbildning av Sankt Domnius-katedralens klocktorn.

#### Museer och gallerier
I Split finns flera museer med olika inriktningar, bland annat Arkeologiska museet, Etnografiska museet, Illusionsmuseet, Konstgalleriet Meštrović-galleriet, Split-katedralens skattkammare, Museet för kroatiska arkeologiska monument, Naturhistoriska museet och zoologiska trädgården, Stadsmuseet, Sjöfartsmuseet och Froggyland, ett museum med uppstoppade grodor.

#### Sportutövning och sportanläggningar
I Split finns flera aktiva sportklubbar och organisationer. Den största publika sporten är fotboll och det främsta och internationellt mest kända hemmalaget är Hajduk Split. Flera av Kroatiens mest framgångsrika individuella idrottare kommer från Split, däribland Duje Draganja (simning), Goran Ivanišević (tennis) och Blanka Vlašić (höjdhopp).
Staden Split har stått värd för flera internationella sporttävlingar och evenemang, däribland Europamästerskapen i friidrott år 1990, världsmästerskapet i handboll för damer år 2003, världsmästerskapet i handboll för herrar år 2009  och Europamästerskapet i handboll för herrar år 2018. Den traditionella och populära vatten- och bollsporten picigin påstås vara utvecklad i Split som lokalinvånarna inte sällan kallar den "mest sportsliga staden i världen". Till stadens mer betydande sportobjekt räknas Gripes sportcenter, Poljudstadion, Spaladium Arena och Ungdomsparkens sportcenter.

#### Teatrar
Nationalteatern i Split är stadens främsta scen för teater.

### Hälsa och sjukvård
Splits kliniska sjukvårdscenter är Split-Dalmatiens läns centrala sjukhus och södra Kroatiens största och främsta sjukhus. Sjukhuset består av tre enheter belägna på olika platser i staden: Firules och Križines kliniska sjukvårdscenter i Bačvice och Toplices kliniska sjukvårdscenter i centrum.

### Utbildning och forskning
Split är näst efter huvudstaden Zagreb landets viktigaste utbildningscentrum. I Split finns 27 grundskolor som drivs i stadens regi, 26 gymnasieskolor och ett universitet.  Splits universitet invigdes år 1974 och hade 11 fakulteter, 1 konstakademi och 4 avdelningar år 2019. Universitetet har över 20 000 studenter och är stadens främsta lärosäte för högre studier.
Flera vetenskapliga eller kulturella institut är förlagda och verksamma i Split, däribland Institutet för oceanografi och fiske, Institutet för adriatiska kulturer och karstförbättring, Kroatiska hydrografiska institutet, Teologi-kateketiska institutet, Franciskanerinstitutet för fredsforskning, Medelhavsinstitutet för livsforskning och Kroatiska civilingenjörsinstitutet.

### Split i fiktion
Split har bland annat använts som inspelningsplats för den prisbelönta TV-serien Game of Thrones. Scener till serien har spelats in i Diocletianus-palatsets källare och på Papalićeva ulica (Papalić-gatan) i centrala Split. Scenerna i säsong 4 och 5 då Daenerys förvarar sina drakar spelades in i Diocletianus-palatsets källare.

## Kända personligheter födda i Split (urval)
- Duje Draganja (1983–) – simmare
- Goran Ivanišević (1971–) – tennisspelare
- Marko Marulić (1450–1524)[42]  – poet
- Mate Parlov (1948–2008) – boxare
- Ivo Sanader (1953–) – tidigare premiärminister
- Franz von Suppé (1819–1895) – kompositör
- Thomas ärkediakonen (ca. 1200–1268)[42] – ärkediakon, historiker och krönikör
- Ante Trumbić (1864–1938)[42] – borgmästare, politiker och utrikesminister
- Blanka Vlašić (1983–) – höjdhoppare

## Internationella relationer

### Utländska konsulat
- Chile
- Danmark
- Finland
- Italien
- Nederländerna
- Schweiz
- Slovenien
- Storbritannien
- Sverige
- Tjeckien
- Tyskland
- Österrike

* Källa: Visitsplit.com – Splits turistråds officiella webbplats. Läst 23 februari 2019. (engelska)

### Vänorter
- Cockburn (Australien)
- Mostar (Bosnien och Hercegovina)
- Antofagasta (Chile)
- Gladsaxe (Danmark)
- Štip (Nordmakedonien)
- Trondheim (Norge)
- Ostrava (Tjeckien)
- Beth Shemesh (Israel)
- Ancona (Italien)
- Velenje (Slovenien)
- Dover (Storbritannien)
- Charlottenburg-Wilmersdorf (Tyskland)
- Odessa (Ukraina)
- Los Angeles (USA)

* Källa: Split.hr – Staden Splits officiella webbplats. Läst 23 februari 2019. (kroatiska)

## Bildgalleri
- Vy över Gamla stan och det forna romerska Diocletianus-palatset som utgör en del av Splits historiska stadskärna.
- Splits hamn och centrala färjeläge.
- Vy mot Split från Marjan-höjden.
- Stadsstranden i Bačvice.
- Del av "Riva" – Splits hamnpromenad.
- Diocletianus-palatsets historiska torg (Peristylen) och Sankt Domnius-katedralen.
- Torget Prokurative.
- En av Gamla stans många gränder.

title: Split

wikitext:
{{olika betydelser}}
{{Ortsfakta Kroatien
| namn                     = Split
| image_vapen              = Coat of arms of Split.svg
| image_vapenstorlek  	   = 80px
| image_flagga             = Flag of the City of Split.svg
| image_flaggstorlek       = 120px
| image_mall               = ja
| image_bild               = {{Bildmontage
| photo1a = Cathedral of Saint Domnius.jpg{{!}}Sankt Domnius katedral
| photo2a = Split - Flickr - jns001 (8).jpg{{!}}Splits hamnpromenad
| photo2b = Split - Flickr - jns001 (43).jpg{{!}}Marmonts gata
| photo3a = Trg Prokurative.JPG{{!}}Prokurative
| photo3b = Spaladium Arena photo by 3LHD.jpg{{!}}Spaladium Arena
| photo4a = Split City.jpg{{!}}Vy över Splits historiska stadskärna.
| size = 256
| position = center
| spacing = 2
| color = black
| border = 0
| color_border =
| text = Överst, från vänster: [[Katedralen i Split|Sankt Domnius-katedralens]] klocktorn och del av [[Peristylen]], [[Splits hamnpromenad]], [[Marmonts gata]], [[Prokurative]], [[Spaladium Arena]] och vy över Splits historiska stadskärna och del av [[Diocletianus palats]]. Längst till höger i bild syns [[Marjan]]-höjden.
| text_background = #FFFFFF
| foot_montage =
}}
| image_bildstorlek        =
| smeknamn                 = ''Velo misto'' ("Stora byn"), ''Najsportski grad na svitu'' ("Sportsligaste staden i världen") med flera.
| län                      = [[Split-Dalmatiens län]]
| lat_g = 43 |lat_m = 31 |lat_s = 0 |lat_NS = N
| long_g= 16 |long_m= 27 |long_s= 0 |long_EW= E
| folkmängd                = 178192<ref name="dzs">{{webbref |url=https://www.dzs.hr/Eng/censuses/census2011/results/htm/e01_01_01/e01_01_01_zup17_4090.html |titel=Population by age and sex, by settlements, 2011 census |hämtdatum=22 februari 2019 |verk=Census of Population, Households and Dwellings 2011 |utgivare=Državni zavod za statistiku (''Kroatiska statistiska centralbyrån'') |språk=engelska |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190810114824/https://www.dzs.hr/Eng/censuses/census2011/results/htm/e01_01_01/e01_01_01_zup17_4090.html |arkivdatum=2019-08-10}}</ref>
| folkräkningsdatum        = 2011
| postnummer               = 21000
| riktnummer               = 021
| borgmästare              = Andro Krstulović Opara ([[Kroatiska demokratiska unionen|HDZ]])
| positionskarta           = Kroatien
| positionskartnamn        = Croatia location map.svg
| karttext                 = Splits läge i Kroatien.
| webbplats                = [http://www.split.hr www.split.hr]
| noteringar               =
}}
'''Split''' (uttal: {{IPA-uttal|splît}}, {{lang-it|Spalato}},<ref>{{webbref |url=https://www.britannica.com/place/Split-Croatia |titel=Split, Croatia |hämtdatum=26 februari 2019 |verk=Britannica.com |utgivare=[[Encyclopædia Britannica]] |språk=engelska}}</ref><ref>{{webbref |url=https://www.lonelyplanet.com/croatia/dalmatia/split |titel=Split |hämtdatum=26 februari 2019 |verk=Lonelyplanet.com |utgivare=Lonely Planet |språk=engelska}}</ref> se även andra [[Split#Etymologi och namnformer|namn]]) är en [[Lista över städer i Kroatien|stad]] och [[stadskommun]] i [[Kroatien]]. Stadskommunen hade 178 192 invånare 2011 varav 167 121 i centralorten.<ref name="dzs" />

Split är belägen på [[Splithalvön]] vid [[Adriatiska havet]] i mellersta [[Dalmatien]]. Staden är huvudort i [[Split-Dalmatiens län]]<ref name="vsloc">{{webbref |url=https://visitsplit.com/en/1232/location |titel=Location |hämtdatum=26 februari 2019 |verk=Visitsplit.com |utgivare=Splits turistråd |språk=engelska}}</ref> och befolkningsmässigt Kroatiens näst största stad.<ref name="vsloc" /> Den är Dalmatiens ekonomiska och kulturella centrum<ref name="enci">{{webbref |url=http://www.enciklopedija.hr/natuknica.aspx?id=57463 |titel=Split |hämtdatum=26 februari 2019 |verk=Hrvatska enciklopedija  |utgivare=Leksiografski zavod Miroslav Krleža (''Miroslav Krležas lexikografiska institut'') |språk=kroatiska}}</ref> och näst efter huvudstaden [[Zagreb]] är Split landets viktigaste utbildningscentrum<ref name="obraz">{{webbref |url=http://www.split.hr/Default.aspx?sec=750 |titel=O gradu |hämtdatum=26 februari 2019 |verk=Split.hr |utgivare=Splits stad |språk=kroatiska}}</ref>. Dess viktiga hamn och att den utgör en populär turistort innebär att den har utvecklats till en regional trafikknutpunkt.

== Etymologi och namnformer ==
Stadsnamnet Splits etymologiska ursprung är inte klarlagt. Den vanligaste teorin är att namnet kan härledas från den i området vanligt förekommande växten [[spanskginst]]. De [[Antikens Grekland|grekiska]] kolonisatörerna som under [[antiken]] grundlade en bosättningen på  platsen för dagens Split kallade kolonin för ''Aspálathos'' (Aσπάλαθος) eller ''Spálathos'' (Σπάλαθος) – det grekiska namnet för spanskginst. Efter att bosättningen blivit en [[Romerska riket|romersk]] besittning förvanskades namnet med tiden av romarna till ''Spalatum'' eller ''Aspalatum''. Romarnas [[latin]]ska namn utvecklades under [[medeltiden]] till ''Aspalathum'', ''Spalathum'', ''Spalatrum'' och ''Spalatro'' på det lokala [[dalmatiska]] språket. Under [[folkvandringstiden]] invandrade [[slaver|slaviska]] folkstammar till området och deras prägel på staden kom med tiden att växa sig allt starkare. Det slaviserade namnet för staden blev ''Split'' eller ''Spljet''. Den italienska namnformen ''Spalato'' fick från [[Tidigmoderna tiden|tidigmodern tid]] fram till 1900-talets början internationell spridning och var det namn som främst användes internationellt. Först efter [[första världskriget]]s slut år 1918 och upprättandet av den nya sydslaviska staten [[Serbernas, kroaternas och slovenernas kungarike]] blev det kroatiska (slaviska) namnet för staden officiellt.

Under flera århundraden ansågs det att stadsnamnet kunde härledas ur det latinska ordet 'palatium' (''palats'') med hänvisning till [[Diocletianus palats]] som utgör stadens historiska stadskärna. Olika teorier med koppling till ordet palats utvecklades, så till exempel ansåg den lokale 1200-tals krönikören [[Thomas ärkediakonen|Thomas]], att det latinska namnet Spalatum kunde härledas ur 'Salonae Palatium' (''S-palatum'', ''[[Salona]]-palatset''). Denna teori har sedermera kunnat förkastas, eftersom det på platsen fanns en bosättning innan Diocletianus-palatset uppfördes.

=== Smeknamn ===
Det finns flera smeknamn för Split.<ref>{{webbref |url=https://www.tititudorancea.com/z/split_croatia.htm |titel=Split |hämtdatum=26 februari 2019 |verk=Tititudorancea.com |utgivare=The Titi Tudorancea Bulletin |språk=engelska}}</ref> Dessa oftast välvilliga lokalt betingade smeknamn, anspelar på stadens karaktär och beskaffenhet. Exempel på sådana vanliga smeknamn är "Velo misto" (''Stora byn''), "Najlipši grad na svitu" (''Vackraste staden i världen''), "Cvit Mediterana" (''Medelhavets blomma'') eller "Najsportski grad na svitu" (''Den mest sportiga staden i världen'').<ref>{{webbref |url=https://visitsplit.com/en/1333/city-of-sport |titel=City of sport |hämtdatum=25 februari 2019 |verk=Visitsplit.com |utgivare=Splits turistråd |språk=engelska}}</ref>

== Historia ==
[[Fil:Diocletian's Palace (original appearance).jpg|miniatyr|Illustration av [[Ernest Hébrard]] föreställande [[Diocletianus palats]] som det tros ha framstått omkring år 305.]]

=== Antiken ===
Splits grundande är starkt förknippat med den [[Romerska riket|romerske]] kejsaren [[Diocletianus]] regering och uppförandet av hans palats under 200-talet. Palatset, [[Diocletianus palats]], är en av de mest välbevarade och största romerska byggnaderna i världen idag. Arkeologiska fynd tyder dock på att staden grundlades långt tidigare, troligtvis som en grekisk koloni vid namn ''Aspálathos''. Området där Split ligger var vid denna tid bebott av [[illyrer|illyriska]] stammar som besegrades av [[Romerska kejsardömet|romarna]] i de [[Illyriska krigen]] 229 f.Kr. och 219 f.Kr. Romarna upprättade därefter provinsen [[Dalmatia]], troligtvis uppkallad efter en illyrisk stam vid namn ''[[Dalmatae]]''. Den romerska provinsen omfattade ett större område än dagens [[Dalmatien]] och sträckte sig från [[Istrien]] i norr till [[Kotorviken]] i söder. Stora delar av dagens [[Bosnien och Hercegovina]] ingick i den romerska provinsen Dalmatien. Vid det [[Romerska riket]]s delning år 395 tillföll Split det [[Västromerska riket]]. Efter att det Västromerska riket fallit år 476 tog det [[Bysantinska riket]] kontrollen över Split.

=== Medeltiden ===
Under 600-talet attackeras området av [[avarer]] och [[slaver]]. Den då [[latin]]iserade [[slaver|slaviska]] (kroatiska) lokalbefolkningen tog sin tillflykt till öarna utanför Split. Enligt det historiska verket [[De administrando imperio]], skrivet av den [[bysantinske kejsaren]] [[Konstantin Porphyrogennetos]] under 900-talet, kom staden att tillhöra [[Paganien]] (ett dåtida [[serber|serbiskt]] rike) och serber bosatte sig i staden. När det Bysantinska riket återtog kontrollen över staden återvände den ursprungliga lokalbefolkningen. Efter att det Bysantinska riket försvagats uppstod en kamp mellan [[kroater]]na och republiken Venedig över herraväldet över staden. Kroaterna hade under 600- och 700-talet grundat flera bosättningar längs med den adriatiska kusten, däribland [[Šibenik]]. Under de nästkommande århundradena skulle kroaterna helt komma att dominera Split som redan under [[medeltiden]] fick en karaktäristisk kroatisk prägel.

=== Modern tid ===
År 1420 tillföll staden republiken Venedig. Den venetianska administrationen varade fram till år 1797 då republiken upplöstes av [[Napoleon I|Napoleons]] styrkor. Split tillföll kort därefter österrikarna för att åren 1809-1813 ingå i det av [[Första franska kejsardömet]] upprättade och kontrollerade [[illyriska provinserna]]. Sedan österrikarna besegrat fransmännen i krig tillföll Split efter [[Wienkongressen]] åter [[kejsardömet Österrike|Österrike]]. Split uppgick därefter i [[kungariket Dalmatien]], en av Österrikes (sedermera [[Österrike-Ungern]]s) administrativa enheter. Österrikarna kontrollerade därefter staden fram till Österrike-Ungerns upplösning år 1918.

Efter [[första världskriget]] avträdde Österrike-Ungern Split samt resterande delar av Dalmatien till [[Serbernas, kroaternas och slovenernas kungarike]] (efter år 1929 kallat [[Jugoslavien]]).

År 1941 ockuperades staden av och införlivades i det fascistiska [[kungariket Italien|Italien]]. Två år senare intogs staden av de [[jugoslaviska partisaner]]na. Därpå följde [[Nazityskland|tysk]] ockupation. År 1945 befriades staden ånyo och återbördades till [[Socialistiska federativa republiken Jugoslavien|Jugoslavien]].

Sedan 1991 tillhör staden det självständiga Kroatien.

== Geografi och klimat ==
[[Fil:Split D81 3174 (37732536235).jpg|miniatyr|Förstäder till Split efter skogsbrand i juli år 2017.]]
[[Fil:Snow in Split - cloudy.jpg|miniatyr|Ett snöklätt Split i februari år 2012.]]
Staden Split är belägen på [[Splithalvön]] i mellersta [[Dalmatien]].<ref name="vsloc" /> Splithalvön skjuter ut från fastlandet i [[Adriatiska havet]] och är omgiven av vatten på tre sidor: i norr och väster [[Kaštela-viken]] och i söder [[Split-kanalen]]. På Splithalvöns västligaste del reser sig den skogbeklädda [[Marjan]]-höjden 178 [[Meter över havet|m ö.h.]] I norr och nordöst utgör åsarna [[Kozjak, Kaštela|Kozjak]] (779 m ö.h.) och [[Mosor (ås)|Mosor]] (1 339 m ö.h.) en naturlig barriär mot inlandet.<ref name="enci" />

Enligt [[Köppens klimatklassifikation]] ligger Split i gränslandet mellan [[fuktigt subtropiskt klimat]] (''Cfa'') och [[medelhavsklimat]] (''Csa''). Stadens klimat präglas nästan helt av närheten till [[Medelhavet]]. Detta medför att somrarna är mycket varma och torra med en medeltemperatur på 20–25 grader [[celsius]]. Den varmaste perioden infaller vanligtvis i juli–augusti. När torra och varma sydvindar blåser upp från [[Nordafrika]] kan [[värmebölja|värmeböljor]] på 35–40 grader uppstå. Höstarna och vårarna är korta och regniga till soliga.

Årstiderna avbryts oftast abrupt när sommaren/vintern anländer. Vintrarna domineras av milda sydvästvindar vilka medför milt och mycket [[nederbörd]]srikt väder med 5–10 grader i medel. Häftiga oväder med stormar och orkaner, i synnerhet från december till början av januari, är inte ovanliga. Snöfall är ovanliga men förekommer vintertid. Split- och Splitområdet ligger i det kroatiska kustlandskapet som är utsatt för den kraftiga [[katabatisk vind|katabatiska vinden]] [[Bora]] som mestadels men inte uteslutande förekommer under denna kalla årstiden.

{{Klimattabell|
   |hmjan=10.2
   |hmfeb=11.0
   |hmmar=13.7
   |hmapr=17.4
   |hmmaj=22.5
   |hmjun=26.7
   |hmjul=29.8
   |hmaug=29.5
   |hmsep=25.1
   |hmokt=20.0
   |hmnov=19.9
   |hmdec=11.5
   |lmjan=5.3
   |lmfeb=5.5
   |lmmar=7.6
   |lmapr=10.8
   |lmmaj=15.2
   |lmjun=18.8
   |lmjul=21.6
   |lmaug=21.5
   |lmsep=18.1
   |lmokt=14.1
   |lmnov=9.9
   |lmdec=6.8
   |nbjan=77.9
   |nbfeb=64.8
   |nbmar=63.5
   |nbapr=62.0
   |nbmaj=54.9
   |nbjun=50.8
   |nbjul=27.6
   |nbaug=42.7
   |nbsep=66.9
   |nbokt=78.1
   |nbnov=111.9
   |nbdec=105.1
   |källa=[http://worldweather.wmo.int/019/c00073.htm Worldweather.org]
}}

== Politik och administration ==
=== Politisk ledning ===
Splits stadsfullmäktige är stadens högsta beslutande organ. Det består av 35 råd (mandatperioden 2017–2021). Råden väljs i allmänna och direkta lokala val och deras mandatperiod löper över fyra år. Stadsfullmäktige sammanträder i en byggnad kallad "Banovina".

Mandatfördelningen i Splits stadsfullmäktige för mandatperioden 2017–2021
{| class="wikitable"
|-
! rowspan=2 |
! rowspan=2 | Politiskt parti/koalitioner
! | Antal ledamöter
! colspan=12 rowspan=2 | Graf
|-
! 2017
|-
| style="background:#005BAA;" |
| [[Kroatiska demokratiska unionen|HDZ]], [[Kroatiska socialliberala partiet|HSLS]], [[Kroatiska bondepartiet|HSS]]
| style="text-align: center" | '''11'''
| style="background:#005BAA;" |
| style="background:#005BAA;" |
| style="background:#005BAA;" |
| style="background:#005BAA;" |
| style="background:#005BAA;" |
| style="background:#005BAA;" |
| style="background:#005BAA;" |
| style="background:#005BAA;" |
| style="background:#005BAA;" |
| style="background:#005BAA;" |
| style="background:#005BAA;" |
|-
| style="background:#1F75FE;" |
| [[Kroatiska medborgarpartiet|HGS]], [[Ordna staden-Nya generationen|PG-NG]]
| style="text-align: center" | '''8'''
| style="background:#1F75FE;" |
| style="background:#1F75FE;" |
| style="background:#1F75FE;" |
| style="background:#1F75FE;" |
| style="background:#1F75FE;" |
| style="background:#1F75FE;" |
| style="background:#1F75FE;" |
| style="background:#1F75FE;" |
|
|
|
|-
| style="background:#011053;" |
| [[Pametno|EH-NHR]]
| style="text-align: center" | '''7'''
| style="background:#011053;" |
| style="background:#011053;" |
| style="background:#011053;" |
| style="background:#011053;" |
| style="background:#011053;" |
| style="background:#011053;" |
| style="background:#011053;" |
|
|
|
|
|-
| style="background:#ED9121;" |
| [[Oberoende listornas bro|MOST]]
| style="text-align: center" | '''5'''
| style="background:#ED9121;" |
| style="background:#ED9121;" |
| style="background:#ED9121;" |
| style="background:#ED9121;" |
| style="background:#ED9121;" |
|
|
|
|
|
|
|-
| style="background:#ED1C24;" |
| [[Kroatiens socialdemokratiska parti|SDP]], [[Kroatiska folkpartiet – liberaldemokraterna|HNS]]
| style="text-align: center" | '''5'''
| style="background:#ED1C24;" |
| style="background:#ED1C24;" |
| style="background:#ED1C24;" |
| style="background:#ED1C24;" |
| style="background:#ED1C24;" |
|
|
|
|
|
|
|-
| align=left colspan=14 | Källa: [http://www.split.hr/fgs.axd?id=18896 Staden Splits officiella webbplats]
|}

=== Administrativ indelning ===
Splits [[stadskommun]] är indelad i åtta orter (''naselja''): Dessa är [[Donje Sitno]] (313 invånare), [[Gornje Sitno]] (392 invånare), [[Kamen, Split|Kamen]] (1 769 invånare), [[Slatine, Split|Slatine]] (1 106 invånare), tätorten Split (167 121 invånare), [[Srinjine]] (1 201 invånare), [[Stobreč]] (2 978 invånare) och [[Žrnovnica, Split|Žrnovnica]] (3 222 invånare).<ref name="dzs" /> Tätorten Split är i sin tur indelad i 27 stadsdistrikt (''gradski kotari'').<ref>{{webbref |url=http://www.split.hr/Default.aspx?sec=376 |titel=Gradski kotari |hämtdatum=22 februari 2019 |verk=Split.hr |utgivare=Splits stad |språk=kroatiska}}</ref> Det mest centrala stadsdistriktet är [[Grad, Split|Grad]] ("Staden") som innefattar Splits historiska stadskärna. Orterna styrs och representeras av en lokalnämndsstyrelse (''mjesni odbor'') vars medlemmar väljs för en mandatperiod på fyra år. I tätorten Split motsvaras lokalnämndsstyrelserna av stadsdistriktsstyrelser.

{| class="toccolours"
|+ {{big|'''Splits stadsdistrikt'''}}
| style="padding-right:1em;" |

[[Bačvice, Split|Bačvice]]

[[Blatine-Škrape]]

[[Bol, Split|Bol]]

[[Brda, Split|Brda]]

[[Grad, Split|Grad]]

[[Gripe, Split|Gripe]]

[[Kman]]

[[Kocunar]]

[[Lokve, Split|Lokve]]

[[Lovret]]

[[Lučac-Manuš]]

[[Mejaši]]

[[Meje, Split|Meje]]

[[Mertojak]]

| style="background:white; padding:0 1em;" width="500px" | {{Svart ram|[[Fil:Districts of Split (map with numbers).svg|500px|Karta som visar Splits stadsdistrikt.]]}}
* Notera att kartan visar Splithalvöns västligaste del och Splits mest centrala och urbaniserade stadsdistrikt. Brdas (4), Mejašis (12) och Neslanovacs (15) nordöstligaste delar samt Sirobujas (19) och Žnjans (27) östligaste delar syns inte på kartan. Det allra östligaste stadsdistriktet Šine (23) finns inte med på kartan.
|

[[Neslanovac]]

[[Plokite]]

[[Pujanke]]

[[Ravne njive]]

[[Sirobuja]]

[[Spinut]]

[[Split 3]]

[[Sućidar]]

[[Šine]]

[[Trstenik, Split|Trstenik]]

[[Varoš, Split|Varoš]]

[[Visoka, Split|Visoka]]

[[Žnjan]]

|}

=== Splits storstadsområde ===
Split är huvudort i ''Splits stadsagglomeration'', ett storstadsområde bestående av mindre orter och kommuner i stadens närhet som ur geografisk, kulturell, ekonomisk och politisk synpunkt graviterar mot Split. Split stadsagglomeration har mer än 320 000 invånare och upptar en yta om 1 286,86 kvadratkilometer.<ref name="aglo">{{webbref |url=http://www.split.hr/lgs.axd?t=16&id=16373 |titel=Teritorijalni obuhvat |hämtdatum=30 mars 2019 |format={{pdf}} |verk=Strategija razvoja Urbane aglomeracije Split – Grad Split |utgivare=Splits stad |sid=8 |språk=kroatiska}}</ref> Förutom Split ingår orterna och kommunerna [[Dicmo]], [[Dugi Rat (kommun)|Dugi Rat]], [[Dugopolje]], [[Kaštela]], [[Klis]], [[Lećevica]], [[Muć]], [[Omiš]], [[Podstrana]], [[Sinj]], [[Solin]] och [[Trogir]] i storstadsområdet.<ref name="aglo" />

== Ekonomi och infrastruktur ==
=== Näringsliv ===
Staden Split är Dalmatiens ekonomiska centrum. I samband med det [[kroatiska självständighetskriget]] och övergången till [[marknadsekonomi]] i början av 1990-talet minskade den industriella produktionen markant. En del av de traditionella näringsgrenarna såsom varvsindustrin, cementtillverkningsindustrin och livsmedelsproduktionsindustrin överlevde transformationen fast i mindre skala. Skeppsvarvet [[Brodosplit]] är alltjämt en stor och lokalt viktig arbetsgivare. Split var tidigare en transitstad.<ref>{{webbref |url=https://www.roughguides.com/croatia/split-south-dalmatian-coast/split |titel=Split |hämtdatum=31 mars 2019 |verk=Roughguides.com |utgivare=Rough Guides Ltd |språk=engelska}}</ref> Riktade satsningar i början av 2000-talet gjorde staden till en populär turistdestination och turismnäringen utgör idag en stor del av den lokala ekonomin. Flera nya hotell har sedan 2000-talet etablerats i staden och Split har idag en välutvecklad kultur-, kongress- och manifestationsturism.

[[Splits hamn]] är en viktig frakthamn och Kroatiens viktigaste hamn för passagerartrafik. Från hamnen utgår färjor till bland annat den mellandalmatiska skärgården. År 2005 invigdes motorväg [[A1 (motorväg, Kroatien)|A1]] som förbinder staden med [[Zagreb]] och övriga Europa. I samband med det ökade den ekonomiska aktiviteten i Split. Vid motorvägen i den närliggande kommunen [[Dugopolje]] ligger ''Dugopolje-Podis handelszon'' som är en viktigt arbetsgivare. Handelszonen har fler arbetstagare än invånare i kommunen.

==== Varuhus, köpcentrum och marknader ====
Split har ett stort shoppingutbud. [[Marmonts gata]] belägen väster om [[Diocletianus palats]] är stadens främsta shoppinggata.<ref name="vssh">{{webbref |url=https://visitsplit.com/en/404/shopping |titel=Shopping |hämtdatum=26 februari 2019 |verk=Visitsplit.com |utgivare=Splits turistråd |språk=engelska |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190218154134/https://visitsplit.com/en/404/shopping |arkivdatum=18 februari 2019 }}</ref> Utanför stadskärnan finns köpcentrerna ''City Center one Split'',<ref>{{webbref |url=https://citycenterone.hr/split/en/about-us |titel=About Us  |hämtdatum=26 februari 2019 |verk=Citycenterone.hr |utgivare=City Center one |språk=engelska}}</ref> ''Joker''<ref>{{webbref |url=https://www.joker.hr/eng |titel=Welcome to Joker – Shopping mall in the center of Split |hämtdatum=26 februari 2019 |verk=joker.hr |utgivare=Joker d.o.o. |språk=engelska |arkivurl=https://web.archive.org/web/20180322073902/http://www.joker.hr/eng/ |arkivdatum=22 mars 2018 }}</ref> och ''Mall of Split''.<ref name="vssh" /><ref>{{webbref |url=https://mallofsplit.hr/en/o-nama |titel=About Us  |hämtdatum=26 februari 2019 |verk=Mallofsplit.hr |utgivare=Mall of Split |språk=engelska}}</ref> I grannkommunen [[Dugopolje]] belägen drygt 18 kilometer från Splits centrala färjeläge ligger ''Dugopolje-Podis handelszon'' som har flera [[outlet]]-butiker.

[[Huvudmarknaden, Split|Splits huvudmarknad]] eller ''Pazar'' som den lokalt kallas ligger öster om Diocletianus palats och är stadens största och mest centrala marknad med bland annat försäljning av frukt, grönsaker, blommor och souvenirer.

=== Transport och kommunikationer ===
{{multiple image
|align=right
|direction=vertical
|width=200
|image1=Devetka kod Kauflanda Split.JPG|caption1=En av Splits omisskännliga gula stadsbussar.
|image2=Split Airport new terminal night.jpg|caption2=[[Splits flygplats]] – terminalbyggnaden år 2019.
|image3=Port of Split from the air 1.jpg|caption3=[[Splits hamn]] är ett nav och viktig knutpunkt för färjetrafiken till den [[Lista över öar i Kroatien|kroatiska övärlden]].
|image4=Split07194.JPG|caption4=Genomfartsled i Split år 2012.}}

==== Busstrafik ====
Splits stadsbusstrafik trafikeras av det lokala bussbolaget [[Promet Split]].<ref name="at">{{webbref |url=http://www.promet-split.hr/en/about-us |titel=History of Promet |hämtdatum=31 mars 2019 |verk=Promet-split.hr |utgivare=Promet Split |språk=engelska}}</ref><ref name="buss">{{webbref |url=https://www.buscroatia.com/city-buses-split |titel=City buses Split |hämtdatum=31 mars 2019 |verk=Buscroatia.com |utgivare=Bus Croatia |språk=engelska}}</ref> Stadens centrala busstation är belägen vid [[Splits järnvägsstation|järnvägsstationen]] och det [[Splits hamn|centrala färjeläget]], sydöst om [[Diocletianus palats]] i centrala Split.<ref name="buss" /><ref>{{webbref |url=http://www.ak-split.hr/en/about-us |titel=About Us |hämtdatum=31 mars 2019 |verk=Ak-split.hr |utgivare=Splits busstation |språk=engelska}}</ref> Flygbussarna till/från [[Splits flygplats|flygplatsen]] avgår/ankommer från den centrala busstationen.<ref name="buss" /> Stadsbusstrafiken är indelad i fyra zoner.<ref name="buss" /> Biljetter kan köpas direkt på bussen eller i kiosker och priset varierar beroende på zon.<ref name="buss" /> Vissa stadsbusslinjer, däribland till Trogir (linje 37) och Omiš (linje 60), avgår från Sukoišans busstation som är belägen i stadsdelen [[Lovret]] cirka en kilometer (fågelvägen) norr om centrum.<ref name="buss" />

==== Flygtrafik ====
[[Splits flygplats]] är en [[internationell flygplats]] med in- och utrikesförbindelser. Den är belägen i staden [[Kaštela]] drygt 24 kilometer nordväst om Split.<ref name="ca">{{webbref |url=https://www.croatiaairlines.com/Offers/Flight-offers/Flights-from-Lisbon/Airports-in-Croatia |titel=Airports in Croatia |hämtdatum=22 februari 2019 |verk=Croatiaairlines.com |utgivare=Croatia Airlines |språk=engelska }}{{Död länk|datum=2023-04 |bot=InternetArchiveBot }}</ref> Sett till antalet passagerare är den Kroatiens näst största flygplats. Flygtrafiken är till stora delar säsongbetonad med flest ankomster och avgångar under sommarmånaderna juni–augusti. År 2018 reste 3 124 067 passagerare via flygplatsen. Flygplatsen och Splits centrala busstation belägen vid [[Splits hamn|hamnen]] är förbunden med flygbussar.<ref name="ca" /> Vid flygplatsen finns taxi, hyrbilsfirmor, restaurang och butiker.<ref name="ca" />

==== Järnvägstrafik ====
Järnvägstrafiken till och från Split utgår från [[Splits järnvägsstation]], som är belägen bredvid stadens färjeläge och centrala busstation strax öster om Diocletianus palats. Från Split utgår [[Dalmatienbanan]] norrut mot [[Knin]] och vidare mot huvudstaden [[Zagreb]]. Tåglinjen Split–Zagreb trafikeras av tågtypen [[InterCity Nagibni]] (ICN). Det statliga järnvägsbolagets [[Hrvatske željeznice]]s regionaltåg med lok och vagnar går till bland annat [[Zadar]].

Från Splits järnvägsstation utgår även [[Splits pendeltåg]] som stannar vid sju stationer mellan Split och [[Kaštel Stari]]. Det finns långt gångna planer på att förlänga pendeltågslinjen så att den i framtiden även förbinder flygplatsen med Splits centrum.

==== Sjöfart ====
[[Splits hamn|Splits centrala färjeläge]] är Kroatiens viktigaste hamn för passagerartrafik och utgör ett nav och viktig knutpunkt för färjetrafiken i mellersta Dalmatien. Från Split utgår trafik till skärgården, bland annat öarna [[Brač]], [[Hvar]] och [[Vis (ö)|Vis]], men även internationella färjelinjer till bland annat [[Ancona]] i [[Italien]]. Genom [[Jadrolinija]]s färjerutter är Split förbundet med flera andra kroatiska kuststäder, från [[Rijeka]] i norr till [[Dubrovnik]] i söder.

Split är även förläggningsort för den [[kroatiska marinen]], som har sitt högkvarter vid [[Loras flottbas]] i den norra delen av staden.

==== Vägnät ====
Strax utanför Split går motorvägen [[A1 (motorväg, Kroatien)|A1]] som i nordlig riktning leder mot huvudstaden [[Zagreb]] via bland annat [[Šibenik]], [[Zadar]] och [[Karlovac]]. I sydlig riktning leder den till [[Ploče]] och mot [[Dubrovnik]]. Den lokala kustvägen [[riksväg D8]], den kroatiska delen av [[Adriamagistralen]], leder i nordvästlig riktning mot turistorterna [[Kaštela]], [[Trogir]] och [[Primošten]]. Åt sydost leder samma kustväg mot [[Podstrana]] och [[Omiš]]. [[Splits ringled]] är en år 2021 delvis utbyggd ringled kring Split. När den står färdig i sin fulla längd kommer den att förbinda Trogir (via Split) med Omiš.

== Demografi ==
=== Könsfördelning, etniska och religiösa grupper ===
Av Splits 178 102 invånare (2011) är 93 625 kvinnor och 84 477 män.<ref name="dzs" /> En absolut majoritet, 171 389 personer eller 96,23 procent av invånarna, är kroater. Den största etniska minoriteten är [[serber i Kroatien|serberna]] vars antal uppgår till 2 533 personer eller 1,42 procent av stadens befolkning.<ref>{{webbref |url=http://www.dzs.hr/Eng/censuses/census2011/results/htm/e01_01_04/E01_01_04_zup17.html |titel=Population by ethnicity, by towns/municipalities, 2011 census |hämtdatum=22 februari 2019 |verk=Census of Population, Households and Dwellings 2011 |utgivare=Državni zavod za statistiku (''Kroatiska statistiska centralbyrån'') |språk=engelska |arkivurl=https://web.archive.org/web/20131115171736/http://www.dzs.hr/Eng/censuses/census2011/results/htm/e01_01_04/E01_01_04_zup17.html |arkivdatum=15 november 2013 }}</ref> Ingen av stadens övriga minoriteter uppgår ensamma till mer än en procent att den totala befolkningen. 153 434 personer eller 86,15 procent av invånarna uppgav att de var [[Romersk-katolska kyrkan i Kroatien|katoliker]] i folkräkningen år 2011.<ref>{{webbref |url=https://www.dzs.hr/Eng/censuses/census2011/results/htm/e01_01_10/E01_01_10_zup17.html |titel=Population by religion, by towns/municipalities, 2011 census |hämtdatum=22 februari 2019 |verk=Census of Population, Households and Dwellings 2011 |utgivare=Državni zavod za statistiku (''Kroatiska statistiska centralbyrån'') |språk=engelska |arkivdatum=19 augusti 2020 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20200819202854/https://www.dzs.hr/Eng/censuses/census2011/results/htm/e01_01_10/E01_01_10_zup17.html }}</ref>

=== Befolkningsutveckling ===
{| border="0" width="75%"
|----- valign="top"
| width="50%" | '''Splits befolkningsutveckling åren 1857–2011'''
 '''Källa: [https://www.dzs.hr/App/PXWeb/PXWebHrv/Table.aspx?layout=tableViewLayout1&px_tableid=Tabela3_17.px&px_path=Naselja%20i%20stanovni%C5%A1tvo%20Republike%20Hrvatske__Stanovni%C5%A1tvo__Gradovi%20i%20Op%C4%87ine&px_language=hr&px_db=Naselja%20i%20stanovni%C5%A1tvo%20Republike%20Hrvatske&rxid=fc9d580f-2229-4982-a72c-cdd3e96307d3 Kroatiska statistiska centralbyrån]'''
<timeline>
ImageSize  = width:700 height:300
PlotArea   = left:40 right:20 top:25 bottom:30
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = late
Colors     =
  id:linegrey2 value:gray(0.9)
  id:linegrey value:gray(0.7)
  id:cobar value:rgb(0.2,0.7,0.8)
  id:cobar2 value:rgb(0.6,0.9,0.6)
DateFormat = x.y
Period     = from:0 till:220000
ScaleMajor = unit:year increment:20000 start:0 gridcolor:linegrey
ScaleMinor = unit:year increment:10000 start:0 gridcolor:linegrey2
PlotData =
  color:cobar width:25 align:center

  bar:1857 from:0 till:12417
  bar:1869 from:0 till:14587
  bar:1880 from:0 till:16883
  bar:1890 from:0 till:18438
  bar:1900 from:0 till:21925
  bar:1910 from:0 till:25103
  bar:1921 from:0 till:29155
  bar:1931 from:0 till:40029
  bar:1948 from:0 till:54187
  bar:1953 from:0 till:64874
  bar:1961 from:0 till:85374
  bar:1971 from:0 till:129203
  bar:1981 from:0 till:176303
  bar:1991 from:0 till:200459
  bar:2001 from:0 till:188694
  bar:2011 from:0 till:178192

PlotData=
  textcolor:black fontsize:S
  bar:1857 at: 12417 text: 12 417 shift:(,5)
  bar:1869 at: 14587 text: 14 587 shift:(,5)
  bar:1880 at: 16883 text: 16 883 shift:(,5)
  bar:1890 at: 18438 text: 18 438 shift:(,5)
  bar:1900 at: 21925 text: 21 925 shift:(,5)
  bar:1910 at: 25103 text: 25 103 shift:(,5)
  bar:1921 at: 29155 text: 29 155 shift:(,5)
  bar:1931 at: 40029 text: 40 029 shift:(,5)
  bar:1948 at: 54187 text: 54 187 shift:(,5)
  bar:1953 at: 64874 text: 64 874 shift:(,5)
  bar:1961 at: 85374 text: 85 374 shift:(,5)
  bar:1971 at: 129203 text: 129 203 shift:(,5)
  bar:1981 at: 176303 text: 176 303 shift:(,5)
  bar:1991 at: 200459 text: 200 459 shift:(,5)
  bar:2001 at: 188694 text: 188 694 shift:(,5)
  bar:2011 at: 178192 text: 178 192 shift:(,5)

TextData =
  pos:(44,276)
  text:
</timeline>
|}

=== Språk och dialekter ===
I Split talas officiellt standardkroatiska som grundar sig på [[štokavisk dialekt]] med [[ijekavisk uttal]]. Staden ligger dock i [[čakavisk dialekt|čakavisktalande]] dialektområde och den lokala varianten av denna som talas i Split är sydčakaviska som åtnjuter speciellt status som ett av Kroatiens immateriella kulturarv.<ref>{{webbref |url=https://dalmatinskiportal.hr/vijesti/splitske-rici--jezicno-bogatstvo-starih-splicana/37844 |titel=Splitske riči: Jezično bogatstvo starih Splićana |hämtdatum=5 maj 2021 |verk=Dalmatinskiportal.hr |utgivare=Sjeverni pol d.o.o. |språk=kroatiska}}</ref>  I samband med befolkningstillväxt och inflyttning av štokavisktalande människor, företrädesvis från det [[dalmatiska inlandet]] och [[Hercegovina]], har den lokala dialekten under 1900-talet tryckts undan allt mer. Den historiskt dominerande dialekten čakaviska med [[ikaviskt uttal]] talas dock alltjämt, i synnerhet i informella sammanhang och har även färgat den lokalt talade standardformen av kroatiska.

=== Invånare ===
[[Fil:Valerio - Paysan Morlaques des environs de Spalato, 1864.jpg|stående|miniatyr|Avbildning av en "vlaj" ([[morlaker|morlak]]) i Split år 1864.]]
Även om Splits invånare för utomstående kan tyckas vara homogena delas de lokalt och traditionellt in i tre olika socialgrupper benämnda "fetivi", "boduli" och "vlaji".<ref name="bj">{{bokref |efternamn=Bousfield |förnamn=Jonathan |titel=The Rough Guide to Croatia |origdatum=18 mars 2013 |url=https://books.google.se/books?id=UxSnm-mUp40C&pg=PA293&lpg=PA293&dq=fetivi+spli%C4%87ani&source=bl&ots=BnIsrW7z0L&sig=ACfU3U0vS5Bl5F09XwX4GnzvL8alsZ3LrQ&hl=sv&sa=X&ved=2ahUKEwim9OO489PgAhVLdJoKHddDDXAQ6AEwBHoECAcQAQ#v=onepage&q=fetivi%20spli%C4%87ani&f=false |hämtdatum=24 februari 2019 |upplaga=6 |utgåva= |serie= |volym= |datum= |år= |månad= |utgivare= |utgivningsort= |språk=engelska |isbn=978-1409362654 |sid=293 |kapitel=Fetivi, boduli and vlaji}}</ref><ref name="iyp">{{webbref |url=https://www.inyourpocket.com/split/Split-curiosities_70449f?&page=1 |titel=The Inhabitants of Split |hämtdatum=24 februari 2019 |verk=Inyourpocket.com |utgivare=In Your Pocket |språk=engelska}}</ref> Indelningen har delvis en humoristisk eller sarkastisk underton och används inte minst inom satiren. Fetivi tillhör de inhemska urbana familjerna.<ref name="iyp" /> De anses vara de ursprungliga Splitborna och är stolta över sin stad och dess historia. Enligt stereotypen har de utvecklat, förfinat och gjort det till en konst att tala snabbt<ref name="iyp" /> utan att knappt röra läpparna.<ref name="bj" /> En annan pejorativ benämning för denna grupp är "mandrili" med betydelsen '[[mandrill]]er' (en typ av västafrikansk apa).<ref name="bj" /> Fetivi utgör idag en minoritet i Split. Benämningen boduli avser inflyttade personer från de mellandalmatiska öarna utanför Split eller individer som härstammar från inflyttade öbor. De flesta av dessa kom i samband med den tilltagande industrialiseringen under 1800-talet och början av 1900-talet till Split från de närliggande öarna – många gånger i jakten på ett bättre liv. Enligt de lokala stereotyperna anses boduli vara gnidna och hålla sig för sig själva.<ref name="bj" /><ref name="iyp" /> Benämningen vlaji (lokaldialektal benämning för [[valaker]]) avser inflyttade personer från det [[dalmatiska inlandet]] och är en term som ibland bär negativa konnotationer. De två första grupperna, fetivi och boduli, delar en gemensam mediterransk kultur och har samma dialektala bakgrund ([[čakavisk dialekt]]) medan vlaji talar [[štokavisk dialekt]]. Vlaji immigrerade till Split företrädesvis efter [[andra världskriget]] och bosatte sig då i de nya höghus som uppfördes utanför den historiska stadskärnan. De anses idag utgöra en majoritet av stadens befolkning.

Indelningen av Splitborna i olika grupper är en typ av [[social stratifiering]] där gruppen fetivi är synonyma med sofistikerade stadsmänniskor och vlaji anses vara deras motsats – bönder och okultiverade människor från landsbygden. Benämningarna är inte unika (de används i andra dalmatiska kuststäder som haft en liknande urban utveckling och inflyttning av människor) men är speciellt uttalade i Split. Även om vlaji som grupp personifierar den "okultiverade landsbygdsbefolkningen" har de även hyllats för sina insatser inom skeppsvarvs- och tillverkningsindustrin samt uppbyggnaden av Split efter andra världskriget. Det lokala uttrycket att ha gått på "vlajfakulteten" kan liknas vid det svenska uttrycket att ha gått "livets hårda skola".

== Kultur och samhälle ==
=== Arkitektur, stadsbild och byggnadsverk (urval) ===
I Split finns flera historiska byggnader i olika byggnadsstilar som speglar stadens 1 700 år långa historia. Bredvid [[Pula]] i nordvästra Kroatien är Split den stad i Kroatien med de mest betydelsefulla byggnadsverken från romartiden. En alldeles särskild och betydande roll upptar det världsarvslistade [[Diocletianus palats|Diocletianus-palatset]] som är en del av stadens historiska stadskärna.

==== Palats och historiska byggnader ====
[[Fil:Split Diokletianpalast Peristyl 2.jpg|miniatyr|höger|[[Peristylen]], Diocletianus-palatsets "hjärta" och dess mest centrala plats.]]
[[Fil:Split - Flickr - jns001 (8).jpg|miniatyr|höger|[[Splits hamnpromenad]], lokalt kallad ''Riva'', år 2009.]]
[[Fil:20130603 Split 083.jpg|miniatyr|höger|[[Gregorius av Nin-statyn, Split|Gregorius av Nin-statyn]] som föreställer 900-talsbiskopen [[Gregorius av Nin]] är ett verk av [[Ivan Meštrović]]. Den finns i tre upplagor. Statyn i Split är den största av dem. De två kopiorna står i [[Nin, Kroatien|Nin]] och [[Varaždin]] respektive.]]
*[[Diocletianus palats]] – ursprungligen ett romerskt palats, uppfördes i slutet av 200-talet och utgör idag Splits historiska stadskärna och främsta turistattraktion. Av palatsets fyra portar [[Gyllene porten, Split|Gyllene porten]], [[Järnporten, Split|Järnporten]], [[Mässingsporten, Split|Mässingsporten]] och [[Silverporten, Split|Silverporten]] är den förstnämnda den största. I palatset ligger bland annat den forna kejsarens tidigare mausoleum, numera [[Katedralen i Split|Sankt Domnius katedral]], och [[Jupiters tempel, Split|Jupiters tempel]]. Delar av [[Diocletianus-palatsets källare|palatsets källare]] är öppna för allmänheten att besöka. Palatset är ett av världens största och bäst bevarade romerska byggnadsverk.<ref>{{webbref |url=https://visitsplit.com/en/448/diocletian-palace |titel=Diocletian's Palace |hämtdatum=25 februari 2019 |verk=Visitsplit.com |utgivare=Splits turistråd |språk=engelska}}</ref>
*[[Gripeborgen]] – borg med rötter från 1600-talet belägen i stadsdelen [[Gripe, Split|Gripe]]. Rymmer idag [[Kroatiska sjöfartsmuseet i Split|Sjöfartsmuseumeet]].
*[[Ärkebiskopens palats, Split|Ärkebiskopens palats]] – palats som uppfördes åren 1901–1904 i [[nyrenässans]]stil och är säte för ärkebiskopen av [[Split-Makarskas ärkestift]].

==== Religiösa byggnader och anläggningar ====
De allra flesta religiösa byggnaderna i Split har anknytning till den romersk-katolska kyrkan. Till de mest framstående religiösa byggnaderna räknas [[Sankt Domnius katedral]], [[Sankt Franciskus kloster och kyrka, Split|Sankt Franciskus kloster och kyrka]], [[Vår Fru av Hälsans kloster och kyrka]], [[Helige Andes kyrka, Split|Helige Andes kyrka]] och [[Johannes dopkapell]]. I Split finns även en av Europas äldsta synagogor ([[Splits synagoga]]) med rötter från 1500-talet<ref name="zost">[http://www.zost.hr/selected.php?id=1&jezik=EN Judiska församlingen i Split] {{Wayback|url=http://www.zost.hr/selected.php?id=1&jezik=EN |date=20160113053850 }} {{en}}</ref> och på [[Marjan]]s östra sluttningar ligger [[Gamla judiska begravningsplatsen i Split|Gamla judiska begravningsplatsen.]]

==== Gator och torg ====
*[[Splits hamnpromenad|Hamnpromenaden]] – gågata mellan Diocletianus palats och Adriatiska havet som kantas av restauranger och kaféer.
*[[Marmonts gata]] – Splits främsta shoppinggata belägen väster om Diocletianus palats.
*[[Peristylen]] – Diocletianus-palatsets historiska torg.
*[[Folkets torg, Split|Pjaca]] – det moderna Splits centrala torg beläget strax väster om Diocletianus palats.
*[[Prokurative]] – ett torg som inte sällan är den centrala platsen för kulturella evenemang.

==== Parker och naturområden ====
[[Strossmayers park]] eller ''Đardin'' som den lokalt kallas anlades under 1800-talet och är Splits huvudsakliga stadspark. Höjden [[Marjan]] som reser sig väster om staden är ett populärt frilufts- och rekreationsområde som sedan år 1964 uppbär status som naturpark.

=== Kultur, nöjen och idrott ===
==== Evenemang, festivaler och mässor ====
[[Fil:Relikvija sv Duje.jpg|miniatyr|Den 7 maj varje år kulminerar Sankt Domnius fest, i folkmun kallad [[Sudamja]], med att relikerna efter stadens skyddshelgon [[Sankt Domnius]] bärs under procession.]]
*[[Cro Patria]] – sedan år 1995 årligen återkommande internationell sammankomst, festival och tävling med deltagande körer, kompositörer och poeter från hela världen.<ref>{{webbref |url=http://www.cropatria.com/index.php |titel=About the festival |hämtdatum=22 februari 2019 |verk=Cropatria.com |utgivare=Cro Patria |språk=engelska |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190213200514/http://www.cropatria.com/index.php |arkivdatum=13 februari 2019 }}</ref>
*[[Croatia Boat Show]] – Kroatiens största<ref>{{webbref |url=https://www.livecamcroatia.com/en/news/croatia-boat-show-2018 |titel=Croatia Boat Show 2018 |hämtdatum=22 februari 2019 |verk=Livecamcroatia.com |utgivare=Live Cam Croatia |språk=engelska}}</ref> båtmässa som sedan år 1998, vanligtvis i april månad, samlar båtlivsintresserade. Platsen för båtmässan är hamnen vid [[Splits hamnpromenad]].
*[[Sudamja|Sankt Domnius fest]] – årligen återkommande religiös och kulturell festlighet som kulminerar den 7 maj då Split firar stadens dag och sitt lokala skyddshelgon [[Sankt Domnius]].<ref>{{webbref |url=https://visitsplit.com/en/1/welcome-to-split |titel=Sudamja - Celebration of the Day of St. Domnius |hämtdatum=22 februari 2019 |verk=Visitsplit.com |utgivare=Splits turistråd |språk=engelska}}</ref>
*[[Splits filmfestival]] – sedan år 1996 årligen återkommande internationell filmfestival.<ref>{{webbref |url=http://www.splitfilmfestival.hr/festival |titel=Festival – History |hämtdatum=22 februari 2019 |verk=Splitfilmfestival.hr |utgivare=Splits filmfestival |språk=engelska}}</ref>
*[[Splits sommarfestival]] – sedan år 1954 årligen återkommande kulturfestival med bland annat klassisk musik, opera, teater, balett och folklore.<ref>{{webbref |url=https://visitsplit.com/en/1295/split-summer-festival |titel=Split Summer Festival |hämtdatum=22 februari 2019 |verk=Visitsplit.com |utgivare=Splits turistråd |språk=engelska}}</ref>
*[[Splitfestivalen]] – sedan år 1960 årligen återkommande musikfestival och en av Kroatiens främsta popmusikfestivaler.
*[[Split Pride]] – sedan år 2011 årligen återkommande [[HBTQ]]-festival och [[prideparad]].
*[[Ultra Europe]] – sedan år 2013 i juli årligen återkommande elektronisk musikfestival.<ref>{{webbref |url=https://visitsplit.com/en/1294/ultra-europe-festival |titel=Ultra Europe Festival |hämtdatum=22 februari 2019 |verk=Visitsplit.com |utgivare=Splits turistråd |språk=engelska}}</ref>

==== Insignier och symboler ====
I formell mening representeras staden Split av ett stadsvapen, en stadsflagga och stadshymnen ''[[Marjane, Marjane]]''.<ref name="spin">{{webbref |url=http://www.split.hr/Default.aspx?sec=751 |titel=
Zastava, grb i himna |hämtdatum=23 februari 2019 |verk=Split.hr |utgivare=Splits stad |språk=kroatiska}}</ref> [[Diocletianus]], [[Diocletianus palats]] och [[Katedralen i Split|Sankt Domnius katedral]] avbildade i grafisk form utgör ibland, i synnerhet turistiska och kulturella sammanhang, informella symboler.

Den nuvarande versionen av Splits stadsvapen antogs år 1991 och har sitt ursprung i Splits historiska vapen som i olika men liknande utformningar använts sedan tidigt 1300-tal.<ref name="spin" /> Splits nuvarande stadsflagga antogs år 1995 och är blå i tonande nyanser. Centralt på flaggan finns en vit stiliserad avbildning av Sankt Domnius-katedralens klocktorn.<ref name="spin" />

==== Museer och gallerier ====
I Split finns flera museer med olika inriktningar, bland annat [[Arkeologiska museet i Split|Arkeologiska museet]], [[Splits etnografiska museum|Etnografiska museet]], [[Illusionsmuseet, Split|Illusionsmuseet]], [[Konstgalleriet, Split|Konstgalleriet]] [[Meštrović-galleriet]], [[Split-katedralens skattkammare]], [[Museet för kroatiska arkeologiska monument]], [[Splits naturhistoriska museum och zoologiska trädgård|Naturhistoriska museet och zoologiska trädgården]], [[Splits stadsmuseum|Stadsmuseet]], [[Kroatiska sjöfartsmuseet i Split|Sjöfartsmuseet]] och Froggyland, ett museum med uppstoppade grodor.

==== Sportutövning och sportanläggningar ====
[[Fil:Hajduk Grb.jpg|miniatyr|Hemmalaget [[HNK Hajduk Split|Hajduk Split]]s logotyp syns i allehanda sammanhang i staden. Den finns avbildad på bland annat souvenirer, banderoller och dekaler.]]
I Split finns flera aktiva sportklubbar och organisationer. Den största publika sporten är fotboll och det främsta och internationellt mest kända hemmalaget är [[HNK Hajduk Split|Hajduk Split]]. Flera av Kroatiens mest framgångsrika individuella idrottare kommer från Split, däribland [[Duje Draganja]] (simning), [[Goran Ivanišević]]<ref name="tcnsport">{{webbref |url=https://www.total-croatia-news.com/news/2240-is-split-really-the-sportiest-city-in-the-world |titel=Is Split Really the Sportiest City in the World? |hämtdatum=31 mars 2019 |verk=Total-croatia-news.com |utgivare=Total Croatia News |språk=engelska |arkivurl=https://web.archive.org/web/20210505185904/https://www.total-croatia-news.com/news/2240-is-split-really-the-sportiest-city-in-the-world |arkivdatum=5 maj 2021 }}</ref> (tennis) och [[Blanka Vlašić]]<ref name="tcnsport" /> (höjdhopp).

Staden Split har stått värd för flera internationella sporttävlingar och evenemang, däribland [[Europamästerskapen i friidrott 1990|Europamästerskapen i friidrott]] år 1990, [[världsmästerskapet i handboll för damer 2003|världsmästerskapet i handboll för damer]] år 2003, [[världsmästerskapet i handboll för herrar 2009|världsmästerskapet i handboll för herrar]] år 2009  och [[Europamästerskapet i handboll för herrar 2018|Europamästerskapet i handboll för herrar]] år 2018. Den traditionella och populära vatten- och bollsporten [[picigin]] påstås vara utvecklad i Split som lokalinvånarna inte sällan kallar den "mest sportsliga staden i världen".<ref name="tcnsport" /><ref>{{webbref |url=https://visitsplit.com/en/1333/city-of-sport |titel=City of sport  |hämtdatum=31 mars 2019 |verk=Visitsplit.com |utgivare=Splits turistråd |språk=engelska}}</ref> Till stadens mer betydande sportobjekt räknas [[Gripes sportcenter]], [[Poljudstadion]], [[Spaladium Arena]] och [[Ungdomsparkens sportcenter]].

==== Teatrar ====
[[Kroatiska nationalteatern i Split|Nationalteatern]] i Split är stadens främsta scen för teater.

=== Hälsa och sjukvård ===
[[Splits kliniska sjukvårdscenter]] är Split-Dalmatiens läns centrala sjukhus och södra Kroatiens största och främsta sjukhus. Sjukhuset består av tre enheter belägna på olika platser i staden: Firules och Križines kliniska sjukvårdscenter i [[Bačvice]] och Toplices kliniska sjukvårdscenter i [[Grad, Split|centrum]].

=== Utbildning och forskning ===
[[Fil:School of Economy east.JPG|miniatyr|Ekonomiska fakulteten, [[Splits universitet]], år 2010.]]
Split är näst efter huvudstaden [[Zagreb]] landets viktigaste utbildningscentrum.<ref name="obraz" /> I Split finns 27 grundskolor<ref>{{webbref |url=http://www.split.hr/Default.aspx?art=271 |titel=Popis osnovnih škola |hämtdatum=26 februari 2019 |verk=Split.hr |utgivare=Splits stad |språk=kroatiska}}</ref> som drivs i stadens regi, 26 gymnasieskolor<ref>{{webbref |url=http://www.split.hr/Default.aspx?art=106&sec=325&dm=2 |titel=Srednje škole |hämtdatum=26 februari 2019 |verk=Split.hr |utgivare=Splits stad |språk=kroatiska}}</ref> och ett universitet.  [[Universitetet i Split|Splits universitet]] invigdes år 1974 och hade 11 fakulteter, 1 konstakademi och 4 avdelningar år 2019.<ref>{{webbref |url=http://eng.unist.hr/AboutUniversity/History/tabid/381/Default.aspx |titel=About University – History |hämtdatum=26 februari 2019 |verk=Unist.hr |utgivare=Splits universitet |språk=engelska |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190117214050/http://eng.unist.hr/AboutUniversity/History/tabid/381/Default.aspx |arkivdatum=17 januari 2019 }}</ref> Universitetet har över 20 000 studenter<ref>{{webbref |url=http://unist.hr |titel=Sveučilište u Splitu vodeće sveučilište u regiji |hämtdatum=26 februari 2019 |verk=Unist.hr |utgivare=Splits universitet |språk=kroatiska}}</ref> och är stadens främsta lärosäte för högre studier.

Flera vetenskapliga eller kulturella institut är förlagda och verksamma i Split, däribland Institutet för oceanografi och fiske, Institutet för adriatiska kulturer och karstförbättring, Kroatiska hydrografiska institutet, Teologi-kateketiska institutet, Franciskanerinstitutet för fredsforskning, Medelhavsinstitutet för livsforskning och Kroatiska civilingenjörsinstitutet.

=== Split i fiktion ===
Split har bland annat använts som inspelningsplats för den prisbelönta TV-serien ''[[Game of Thrones]]''. Scener till serien har spelats in i [[Diocletianus-palatsets källare]] och på Papalićeva ulica (''Papalić-gatan'') i centrala Split.<ref>{{webbref |url=https://www.boredpanda.com/tracing-game-of-thrones-filming-locations-asta-skujyte-razmiene-croatia/ |titel=We Traveled To Croatia To Find Game Of Thrones Filming Locations In Real-Life |hämtdatum=31 mars 2019 |verk=Boredpanda.com |utgivare=Bored Panda |språk=engelska}}</ref> Scenerna i säsong 4 och 5 då [[Daenerys Targaryen|Daenerys]] förvarar sina drakar spelades in i Diocletianus-palatsets källare.<ref>{{Webbref |url=https://www.splitkroatien.se  |titel=Split – en stad med rik historia |hämtdatum=27 april 2021 |verk=Split Kroatien}}</ref>

== Kända personligheter födda i Split (urval) ==
*[[Duje Draganja]] (1983–) – simmare
*[[Goran Ivanišević]] (1971–) – tennisspelare
*[[Marko Marulić]] (1450–1524)<ref name="vsfam">{{webbref |url=https://visitsplit.com/en/1220/famous-citizens-of-split |titel=Famous citizens of Split |hämtdatum=5 maj 2021 |verk=Visitsplit.com |utgivare=Splits turistråd |språk=engelska}}</ref>  – poet
*[[Mate Parlov]] (1948–2008) – boxare
*[[Ivo Sanader]] (1953–) – tidigare premiärminister
*[[Franz von Suppé]] (1819–1895) – kompositör
*[[Thomas ärkediakonen]] (ca. 1200–1268)<ref name="vsfam" /> – ärkediakon, historiker och krönikör
*[[Ante Trumbić]] (1864–1938)<ref name="vsfam" /> – borgmästare, politiker och utrikesminister
*[[Blanka Vlašić]] (1983–) – höjdhoppare

== Internationella relationer ==
[[Fil:Los Angeles City Hall with sister cities 2006.jpg|miniatyr|stående|Vägvisare vid [[Los Angeles City Hall]] i [[USA|amerikanska]] [[Los Angeles]] som visar avståndet till stadens vänorter. På en av skyltarna anges stadens Splits namn och avståendet mellan de två vänorterna: 6 386 [[engelska mil]] (cirka 10 281 kilometer).]]

=== Utländska konsulat ===
{{kolumner|2}}
* {{flaggbild2|Chile}}
* {{flaggbild2|Danmark}}
* {{flaggbild2|Finland}}
* {{flaggbild2|Italien}}
* {{flaggbild2|Nederländerna}}
* {{flaggbild2|Schweiz}}
* {{flaggbild2|Slovenien}}
* {{flaggbild2|Storbritannien}}
* {{flaggbild2|Sverige}}
* {{flaggbild2|Tjeckien}}
* {{flaggbild2|Tyskland}}
* {{flaggbild2|Österrike}}
{{kolumner-slut}}
* Källa: [https://visitsplit.com/en/245/consulates Visitsplit.com] – Splits turistråds officiella webbplats. Läst 23 februari 2019. {{språkikon|en|engelska}}

=== Vänorter ===
{{kolumner|2}}
* {{flaggbild|Australien}} [[City of Cockburn|Cockburn]] ([[Australien]])
* {{flaggbild|Bosnien och Hercegovina}} [[Mostar]] ([[Bosnien och Hercegovina]])
* {{flaggbild|Chile}} [[Antofagasta]] ([[Chile]])
* {{flaggbild|Danmark}} [[Gladsaxe kommun|Gladsaxe]] ([[Danmark]])
* {{flaggbild|Makedonien}} [[Štip]] ([[Nordmakedonien]])
* {{flaggbild|Norge}} [[Trondheim]] ([[Norge]])
* {{flaggbild|Tjeckien}} [[Ostrava]] ([[Tjeckien]])
* {{flaggbild|Israel}} [[Beth Shemesh]] ([[Israel]])
* {{flaggbild|Italien}} [[Ancona]] ([[Italien]])
* {{flaggbild|Slovenien}} [[Velenje]] ([[Slovenien]])
* {{flaggbild|Storbritannien}} [[Dover]] ([[Storbritannien]])
* {{flaggbild|Tyskland}} [[Charlottenburg-Wilmersdorf]] ([[Tyskland]])
* {{flaggbild|Ukraina}} [[Odessa]] ([[Ukraina]])
* {{flaggbild|USA}} [[Los Angeles]] ([[USA]])
{{kolumner-slut}}
* Källa: [http://www.split.hr/Default.aspx?sec=758 Split.hr] – Staden Splits officiella webbplats. Läst 23 februari 2019. {{språkikon|hr|kroatiska}}

== Bildgalleri ==
<gallery mode="packed">
Fil:Aerial view of the historic center of Split in Croatia (48608756847).jpg| Vy över Gamla stan och det forna romerska Diocletianus-palatset som utgör en del av Splits historiska stadskärna.
Fil:Port of Split in Croatia (48608601531).jpg| Splits hamn och centrala färjeläge.
Fil:Split (20897562701).jpg| Vy mot Split från Marjan-höjden.
Fil:Luftbild von der Bucht Bacvice in Split, Kroatien (48608234468).jpg| Stadsstranden i Bačvice.
Fil:Split IMG 8077.jpg| Del av "Riva" – Splits hamnpromenad.
Fil:Split katedrála sv. Domnia 3.jpg| Diocletianus-palatsets historiska torg (Peristylen) och Sankt Domnius-katedralen.
Fil:Split D81 3097 (38588162572).jpg| Torget Prokurative.
Fil:Old Town, Split (P1080892-Pano).jpg| En av Gamla stans många gränder.
</gallery>

== Referenser ==
<references/>

== Externa länkar ==
{{Kroatienportalen}}
* {{commonscat|Split}}
* {{Wikivoyage|Split}}

{{Split}}
{{Split-Dalmatiens läns administrativa indelning}}
{{Världsarv i Kroatien}}
{{Auktoritetsdata}}

[[Kategori:Split| ]]
[[Kategori:Orter i Split-Dalmatiens län]]
[[Kategori:Världsarv i Kroatien]]

Flagga: Vapen

Land: Kroatien

Län: Split-Dalmatiens län

Borgmästare: Andro Krstulović Opara (HDZ)

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)

Splits hamnpromenad: Marmonts gata

Prokurative: Spaladium Arena


text:
# Lapinjärvi (sjö i Leppävirta, Norra Savolax)
Lapinjärvi är en sjö i kommunen Leppävirta i landskapet Norra Savolax i Finland. Den är 15 meter djup. Arean är 44 hektar och strandlinjen är 3,26 kilometer lång. Sjön  ingår i Vuoksens huvudavrinningsområde.   Den ligger omkring 57 kilometer sydöst om Kuopio och omkring 310 kilometer nordöst om Helsingfors.

wikiname: svwiki

in_language: sv

wikitext:
{{geobox
| Lake
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name              = Lapinjärvi
| native_name       =
| other_name        =
| category          = Sjö
| etymology         =
| nickname          =
<!-- *** Bild *** -->
| image             =
| image_caption     =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country           = Finland
| country_flag      = true
| state             = [[Norra Savolax]]
| state_type        = Landskap
| region            =
| region_type       =
| district          =
| district_type     =
| municipality      = [[Leppävirta]]
| municipality_type = [[Finlands kommuner|Kommun]]
<!-- *** Huvudsjö, föremål i området mm *** -->
| parent            = {{fi avr|04|278}}
| city              =
| river             =
| landmark          =
<!-- *** Dimensioner och avrinningsområde *** -->
| area              = 0.4391
| length            = 3.26
| length_type       = Strandlinje
| width             =
| depth             = 15
| elevation         =
| volume            =
| watershed         =
<!-- *** Flöde *** -->
| discharge         =
| discharge_max     =
| discharge_min     =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free              = 04.278.1.024
| free_type         = SjöID
<!-- *** Kartor *** -->
| map               = {{Kartposition Finland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption       = Läge i Finland
| map_locator       = Finland
| map_locator_x     =
| map_locator_y     =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes         =
| lat_d             = 62.4812
| long_d            = 28.3682
| timezone_label    = Europe/Helsinki
| utc_offset        = +2
| utc_offset_DST    = +3
| timezone          = [[Eastern European Time|EET]]
| timezone_DST      = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
| geonames          =
}}

'''Lapinjärvi'''<ref name="jvw"/> är en [[sjö]] i kommunen [[Leppävirta]]<ref name="jvw"/> i landskapet [[Norra Savolax]] i [[Finland]]. Den är {{formatnum:15}} meter djup.<ref name="jvw"/> Arean är {{formatnum:44}} [[hektar]] och strandlinjen är {{formatnum:3.26}} kilometer lång.<ref name="jvw"/> Sjön {{text fi avr|04|278}}  Den ligger omkring 57 kilometer sydöst om [[Kuopio]] och omkring 310 kilometer nordöst om [[Helsingfors]].

== Källor ==
<references>
<ref name="jvw">[https://www.jarviwiki.fi/wiki/Lapinjärvi_(04.278.1.024)?setlang=sv Järviwiki: Lapinjärvi (04.278.1.024)]. (Hämtad: 2016-08)</ref>
</references>

[[Kategori:Insjöar i Norra Savolax]]
[[Kategori:Leppävirtas natur]]

Land: Finland

Landskap: Norra Savolax

Kommun: Leppävirta

Del av: Vuoksens huvudavrinningsområde

Tidszon: EET (UTC+2)

- sommartid: EEST (UTC+3)


text:
# Sonorella meadi
Sonorella meadi är en snäckart som beskrevs av W. B. Miller 1966. Sonorella meadi ingår i släktet Sonorella och familjen Helminthoglyptidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Sonorella meadi

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|snäck|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Sonorella meadi''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Blötdjur]]
| phylum = Mollusca
| classis_sv = [[Snäckor]]
| classis = Gastropoda
| ordo_sv = [[Landlungsnäckor]]
| ordo = Stylommatophora
| familia_sv =
| familia = [[Helminthoglyptidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Sonorella]]
| species_sv =
| species = '''Sonorella meadi'''
| taxon = Sonorella meadi
| taxon_authority = W. B. Miller, 1966
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Sonorella meadi'''''<ref name = "col3"/><ref name = "col402"/><ref name = "col418"/> är en [[snäckor|snäck]]art som beskrevs av W. B. Miller 1966. ''Sonorella meadi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Sonorella]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Helminthoglyptidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/sonorella+meadi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col3">(1996) , database, NODC Taxonomic Code</ref>
<ref name = "col402">Turgeon, D. D., A. E. Bogan, E. V. Coan, W. K. Emerson, W. G. Lyons, W. Pratt, et al. (1988) Common and scientific names of aquatic invertebrates from the United States and Canada: mollusks, American Fisheries Society Special Publication 16</ref>
<ref name = "col418">Turgeon, D. D., J. F. Quinn, Jr., A. E. Bogan, E. V. Coan, F. G. Hochberg, W. G. Lyons, et al. (1998) Common and scientific names of aquatic invertebrates from the United States and Canada: Mollusks, 2nd ed., American Fisheries Society Special Publication 26</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Landlungsnäckor]]
[[Kategori:Sonorella|meadi]]

{{Robotskapad stub om landlungsnäckor}}

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Blötdjur · Mollusca

Klass: Snäckor · Gastropoda

Ordning: Landlungsnäckor · Stylommatophora

Familj: Helminthoglyptidae

Släkte: Sonorella

Art: Sonorella meadi

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: W. B. Miller, 1966


text:
# Phoma violacea
Phoma violacea är en lavart som först beskrevs av Bertel, och fick sitt nu gällande namn av Eveleigh 1961. Phoma violacea ingår i släktet Phoma, ordningen Pleosporales, klassen Dothideomycetes, divisionen sporsäcksvampar och riket svampar.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Phoma violacea

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Phoma violacea
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Ascomycota
| divisio_sv = [[Sporsäcksvampar]]
| classis = [[Dothideomycetes]]
| classis_sv =
| ordo = [[Pleosporales]]
| ordo_sv =
| genus = [[Phoma]]
| genus_sv =
| species = '''Phoma violacea'''
| species_sv =
| taxon = Phoma violacea
| taxon_authority = (Bertel) Eveleigh 1961
| synonyms = ''Aposphaeria violacea'' <small>Bertel 1904</small><ref>{{webbref |url=http://www.speciesfungorum.org |titel=CABI databases |hämtdatum=24 januari 2013}}</ref>
}}

'''''Phoma violacea''''' är en [[lavar]]t<ref>Eveleigh (1961) , In: Trans. Br. mycol. Soc. 44(4):577</ref> som först beskrevs av Bertel, och fick sitt nu gällande namn av Eveleigh 1961. Phoma violacea ingår i [[släkte]]t [[Phoma]], [[ordning (biologi)|ordningen]] [[Pleosporales]], [[klass (biologi)|klassen]] [[Dothideomycetes]], [[division (biologi)|divisionen]] [[sporsäcksvampar]] och [[rike (biologi)|riket]] [[svampar]].<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/phoma+violacea/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref><ref>''Species Fungorum''. Kirk P.M., 2010-11-23</ref>   Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name="COL"/>

==Källor==
<references/>

[[Kategori:Sporsäcksvampar]]
[[Kategori:Phoma|violacea]]

title: Systematik

Rike: Svampar · Fungi

Division: Sporsäcksvampar · Ascomycota

Klass: Dothideomycetes

Ordning: Pleosporales

Släkte: Phoma

Art: Phoma violacea

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Phoma violacea

Auktor: (Bertel) Eveleigh 1961

title: Synonymer

Synonymer: Aposphaeria violacea Bertel 1904


text:
# Phrixgnathus phrynia
Phrixgnathus phrynia är en snäckart som beskrevs av Hutton 1883. Phrixgnathus phrynia ingår i släktet Phrixgnathus och familjen punktsnäckor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Phrixgnathus phrynia

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|snäck|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Phrixgnathus phrynia''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Blötdjur]]
| phylum = Mollusca
| classis_sv = [[Snäckor]]
| classis = Gastropoda
| ordo_sv = [[Landlungsnäckor]]
| ordo = Stylommatophora
| familia_sv = [[Punktsnäckor]]
| familia = Punctidae
| genus_sv =
| genus = [[Phrixgnathus]]
| species_sv =
| species = '''Phrixgnathus phrynia'''
| taxon = Phrixgnathus phrynia
| taxon_authority = [[Hutton (auktor)|Hutton]], 1883
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Phrixgnathus phrynia'''''<ref name = "COL"/> är en [[snäckor|snäck]]art som beskrevs av [[Hutton (auktor)|Hutton]] 1883. ''Phrixgnathus phrynia'' ingår i [[släkte]]t ''[[Phrixgnathus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[punktsnäckor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/phrixgnathus+phrynia/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''NZIB: New Zealand Inventory of Biodiversity''. Gordon D. (ed), 2009-06-12</ref>
</references>

[[Kategori:Punktsnäckor]]
[[Kategori:Phrixgnathus|phrynia]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Familj: Punktsnäckor · Punctidae

Släkte: Phrixgnathus

Art: Phrixgnathus phrynia

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Hutton, 1883


text:
# Dahliphora sigmoides
Dahliphora sigmoides är en tvåvingeart som beskrevs av Schmitz 1923. Dahliphora sigmoides ingår i släktet Dahliphora och familjen puckelflugor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Dahliphora sigmoides

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Dahliphora sigmoides''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Puckelflugor]]
| familia = Phoridae
| genus_sv =
| genus = [[Dahliphora]]
| species_sv =
| species = '''Dahliphora sigmoides'''
| taxon = Dahliphora sigmoides
| taxon_authority = [[Schmitz (auktor)|Schmitz]], 1923
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Dahliphora sigmoides'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av [[Schmitz (auktor)|Schmitz]] 1923. ''Dahliphora sigmoides'' ingår i [[släkte]]t ''[[Dahliphora]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[puckelflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/dahliphora+sigmoides/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

[[Kategori:Puckelflugor]]
[[Kategori:Dahliphora|sigmoides]]

title: Systematik

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Puckelflugor · Phoridae

Släkte: Dahliphora

Art: Dahliphora sigmoides

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Schmitz, 1923


text:
# Abel Ferrara
Abel Ferrara, född 19 juli 1951 i Bronx i New York, är en amerikansk regissör, manusförfattare och skådespelare. Han har bland annat regisserat den kända filmen Den korrumperade snuten (1992) med Harvey Keitel.

## Filmografi i urval
- 1979 – The Driller Killer
- 1981 – Hämndens ängel
- 1984 – Fear City
- 1986 – Gladiator
- 1987 – China Girl
- 1989 – Cat Chaser
- 1990 – King of New York
- 1992 – Den korrumperade snuten
- 1993 – Body Snatchers – Invasionen fortsätter
- 1994 – Dangerous Game
- 1994 – The Addiction
- 1997 – The Funeral
- 1997 – The Blackout
- 1998 – New Rose Hotel
- 2001 – R'Xmas
- 2005 – Mary
- 2008 – Chelsea on the Rocks (dokumentärfilm)
- 2011 – 4:44 Last Day on Earth
- 2025 – Marty Supreme

title: Abel Ferrara

wikitext:
{{Infobox Skådespelare
| namn              = Abel Ferrara
| bild              = Abel Ferrara Cannes 2017.jpg
| bildstorlek       =
| bildtext          = Abel Ferrara vid [[Filmfestivalen i Cannes]], 2017.
| födelsenamn       =
| födelsedatum      = {{Ålder|1951|7|19}}
| plats             = [[Bronx]], [[New York]], [[USA]]
| dödsdatum         =
| dödsplats         =
| andra namn        = Jimmy Laine
| år aktiv          = 1971–
| make              =
| maka              =
| partner           =
| hemsida           = [http://www.abelferrara.com abelferrara.com]
| noterbara roller  =
| guldbaggen        =
| kristallen        =
| oscars            =
| emmyawards        =
| tonyawards        =
| goldenglobeawards =
| baftaawards       =
| imdb              = 0001206
| sfdb              =
}}
'''Abel Ferrara''', född [[19 juli]] [[1951]] i [[Bronx]] i [[New York]], är en [[USA|amerikansk]] [[regissör]], [[manusförfattare]] och [[skådespelare]]. Han har bland annat regisserat den kända filmen ''[[Den korrumperade snuten]]'' (1992) med [[Harvey Keitel]].

== Filmografi i urval ==
{{kolumner}}
*{{F|1979|The Driller Killer}}
*{{F|1981|Hämndens ängel}}
*{{F|1984|Fear City}}
*{{F3|1986|Gladiator}}
*{{F2|1987|China Girl}}
*{{F|1989|Cat Chaser}}
*{{F|1990|King of New York}}
*{{F|1992|Den korrumperade snuten}}
*{{F|1993|Body Snatchers – Invasionen fortsätter}}
*{{F|1994|Dangerous Game}}
*{{F|1994|The Addiction}}
*{{F|1997|The Funeral}}
*{{F2|1997|The Blackout}}
*{{F|1998|New Rose Hotel}}
*{{F|2001|R'Xmas}}
*{{F3|2005|Mary}}
*{{F|2008|Chelsea on the Rocks}} (dokumentärfilm)
*{{F|2011|4:44 Last Day on Earth}}
*{{F|2025|Marty Supreme}}
{{kolumner-slut}}

== Externa länkar ==
*{{Commonscat WD}}
* {{Officiell webbplats}} {{en ikon}}
* {{IMDb-namn|id=0001206}}
* {{SFDb}}

{{Auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Ferrara, Abel}}
[[Kategori:Amerikanska skådespelare]]
[[Kategori:Amerikanska filmregissörer]]
[[Kategori:Födda 1951]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Levande personer]]

Född: 19 juli 1951 · Bronx, New York, USA

Andra namn: Jimmy Laine

Utbildad vid: Rockland Community College