text:
# Qiantang, Guangdong
Qiantang (kinesiska: 乾塘) är en köping i sydöstra Kina. Den ligger i stadsdistriktet Potou i staden Zhanjiang i provinsen Guangdong, omkring 350 kilometer sydväst om provinshuvudstaden Guangzhou. Antalet invånare är 30 116. Befolkningen består av 14 679 kvinnor och 15 437 män. Barn under 15 år utgör 21,0 %, vuxna 15-64 år 69 %, och äldre över 65 år 9,0 %.

title: Qiantang, Guangdong

wikitext:
{{geobox
| Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = Qiantang
| native_name                       = 乾塘
| other_name                        = Qiantang Zhen
| category                          = Köping
| etymology                         =
| official_name                     = 乾塘镇
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             =
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Kina
| country_flag                      = true
| state                             = [[Guangdong]]
| state_type                        = Provins
| region                            = [[Zhanjiang]]
| region_type                       = Stad på prefekturnivå
| district                          = [[Potou]]
| district_type                     = Stadsdistrikt
| municipality                      =
| municipality_type                 =
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         = 3
| lat_d                             = 21.23158
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = 110.61188
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 30116
| population_date                   = 2010
| population_note                   = <ref name = "chinapop"/>
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[China Standard Time|CST]]
| utc_offset                        = +8
| timezone_DST                      =
| utc_offset_DST                    =
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Kina|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Kina
| map_locator                       = Kina
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| timezone_label                    = Asia/Shanghai
}}

'''Qiantang''' ([[kinesiska]]: '''乾塘''') är en [[Kinas köpingar|köping]] i sydöstra [[Kina]]. Den ligger i stadsdistriktet [[Potou]] i staden [[Zhanjiang]] i provinsen [[Guangdong]],<ref name="citypop"/> omkring 350 kilometer sydväst om provinshuvudstaden [[Guangzhou]]. Antalet invånare är <!--pop-->{{formatnum:30116}}.<ref name = "chinapop"/> Befolkningen består av {{formatnum:14679}} kvinnor och {{formatnum:15437}} män. Barn under 15 år utgör {{formatnum:21.0}} %, vuxna 15-64 år {{formatnum:69}} %, och äldre över 65 år {{formatnum:9.0}} %.<ref name = "chinapop"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "chinapop">{{webbref |url= http://pan.baidu.com/share/link?uk=2922733136&shareid=2553664090&third=0&adapt=pc&fr=ftw#path=%252F%25E3%2580%258A%25E4%25B8%25AD%25E5%259B%25BD2010%25E5%25B9%25B4%25E4%25BA%25BA%25E5%258F%25A3%25E6%2599%25AE%25E6%259F%25A5%25E5%2588%2586%25E4%25B9%25A1%25E3%2580%2581%25E9%2595%2587%25E3%2580%2581%25E8%25A1%2597%25E9%2581%2593%25E8%25B5%2584%25E6%2596%2599%25E3%2580%258Bxls|titel= 中国2010年人口普查分乡、镇、街道资料》xls (Folkräkning 2010 Kina)|hämtdatum=23 april 2016 |efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= Baidu.com}}</ref>
<ref name="citypop">{{Webbref |url=https://www.citypopulation.de/en/china/townships/zhanjiang/|titel=China: Zhànjiāng Shì (Guăngdōng)|hämtdatum=2025-08-04|författare= |efternamn= |förnamn= |författarlänk= |efternamn2= |förnamn2= |datum= |år= |månad= |format= |verk=citypopulation.de |utgivare= |sid= |språk= |doi= |arkivurl= |arkivdatum= |citat= |ref= }}</ref>
</references>

[[Kategori:Orter i Guangdong]]

[[Kategori:WP:Projekt Kina]]

Land: Kina

Provins: Guangdong

Stad på prefekturnivå: Zhanjiang

Stadsdistrikt: Potou

Tidszon: CST (UTC+8)


text:
# Tibialis anterior
M. tibialis anterior eller främre skenbensmuskeln är en muskel som sitter på framsidan av smalbenet. Dess huvudsakliga uppgift är att vinkla foten uppåt, i olika sammanhang. Funktion: Dorsal flexion och supination av fotled Dess antagonister är två mycket starka muskler, nämligen gastrocnemius och soleus. I vardagen så har denna muskel ett antal oanvända muskler som synergister – dessa styr tårna i deras olika rörelser. Men dessa muskler är normalt mycket underutvecklade.
Tibialis anterior hjälper till med aktiviteterna att gå, springa, vandra, sparka en boll eller någon annan aktivitet som kräver att benet flyttas eller att benet hålls vertikalt. Den fungerar för att stabilisera fotleden när foten träffar marken under kontaktfasen av gång (excentrisk kontraktion) och verkar senare för att dra foten bort från marken under svängfasen (koncentrisk kontraktion). Den fungerar också för att "låsa" fotleden, som när du sparkar en boll med tån, när den hålls i en isometrisk sammandragning.
Ett vanligt fenomen, då man exempelvis går in ett par nya kängor eller stövlar, är att man dagen efter känner smärta på framsidan av smalbenet. Den vanligaste förklaringen är det som kallas benhinneinflammation, men oftast är det bara träningsvärk i främre skenbensmuskeln.

## Styrketräning
Att isolera och träna denna muskel är viktigt för att stabilisera knät och tillsammans med övriga muskler stabiliseras löparsteget.  Det är överhuvudtaget ganska ovanligt att man tränar denna muskel. En övning som kan utföras i träningsmaskin som man normalt utför stående vadpress i, men som man utför bakvänt och blir då hälhäv. En annan övning är att stå 15-30 cm från en vägg med höft och rygg lutandes mot en vägg. Lyft därefter tårna mot tak stående på hälarna, med raka ben, för att på så sätt försöka glida upp och ner längs väggen.

wikiname: svwiki

title: Tibialis anterior

in_language: sv

wikitext:
{{Faktamall muskel |
  Namn         = Främre skenbensmuskeln |
  Latin        = musculus tibialis anterior |
  GrayÄmne  = 129 |
  GraySida     = 480 |
  Bild        = Gray1240.png |
  Bildtext      = Höger ben sett från sidan. |
  Bild2       = Tibialis.png |
  Bildtext2     = Tibialis anterior |
  ProximaltFäste       = tibia |
  DistaltFäste    = os cuneiforme mediale och första [[metatarsalben|metatarsalbenet]] i foften |
  Blod        = arteria tibialis anterior |
  Nerv        = nervus fibularis profunda |
  Funktion       = [[Dorsalflexion]] och [[supination]] av foten |
  Antagonist   = [[Fibularis longus]], [[Gastrocnemius]], [[Soleus]], [[Plantaris]], [[Tibialis posterior]] |
}}

'''M. tibialis anterior''' eller '''främre skenbensmuskeln'''<ref>[http://www.anatomiguiden.se/html/tibialisanterior.html Tibialis Anterior på anatomiguiden], läst 23 januari 2010.</ref> är en [[skelettmuskel|muskel]] som sitter på framsidan av [[smalben]]et. Dess huvudsakliga uppgift är att vinkla [[fot]]en uppåt, i olika sammanhang. Funktion: Dorsal flexion och supination av fotled<ref>{{Bokref|efternamn = Clark|förnamn = Michael|titel = NASM Essentials ocf corrective exercise training|hämtdatum = |år = 2011}}</ref> Dess [[antagonist (fysiologi)|antagonister]] är två mycket starka muskler, nämligen [[gastrocnemius]] och [[soleus]]. I vardagen så har denna muskel ett antal oanvända muskler som [[synergist]]er – dessa styr [[tå]]rna i deras olika rörelser. Men dessa muskler är normalt mycket underutvecklade.

Tibialis anterior hjälper till med aktiviteterna att gå, springa, vandra, sparka en boll eller någon annan aktivitet som kräver att benet flyttas eller att benet hålls vertikalt. Den fungerar för att stabilisera fotleden när foten träffar marken under kontaktfasen av gång (excentrisk kontraktion) och verkar senare för att dra foten bort från marken under svängfasen (koncentrisk kontraktion). Den fungerar också för att "låsa" fotleden, som när du sparkar en boll med tån, när den hålls i en isometrisk sammandragning.

Ett vanligt fenomen, då man exempelvis går in ett par nya kängor eller stövlar, är att man dagen efter känner smärta på framsidan av smalbenet. Den vanligaste förklaringen är det som kallas ''[[benhinneinflammation]]'', men oftast är det bara [[träningsvärk]] i främre skenbensmuskeln.

==Styrketräning==
Att isolera och träna denna muskel är viktigt för att stabilisera knät och tillsammans med övriga muskler stabiliseras löparsteget.  Det är överhuvudtaget ganska ovanligt att man tränar denna muskel. En [[Styrketräningsövning|övning]] som kan utföras i [[träningsmaskin]] som man normalt utför [[stående vadpress]] i, men som man utför bakvänt och blir då [[hälhäv]]. En annan övning är att stå 15-30 cm från en vägg med höft och rygg lutandes mot en vägg. Lyft därefter tårna mot tak stående på hälarna, med raka ben, för att på så sätt försöka glida upp och ner längs väggen.

==Referenser==
<references/>

[[Kategori:Skelettmuskler]]
[[Kategori:nedre extremitetens anatomi]]

title: Främre skenbensmuskeln

Latin: musculus tibialis anterior

Gray's: subject #129 480

Proximalt fäste: tibia

Distalt fäste: os cuneiforme mediale och första metatarsalbenet i foften

Artär: arteria tibialis anterior

Nerv: nervus fibularis profunda

Funktion: Dorsalflexion och supination av foten

Antagonist: Fibularis longus, Gastrocnemius, Soleus, Plantaris, Tibialis posterior


text:
# Fulstone
Fulstone är en by i civil parish Holme Valley, i distriktet Kirklees, i grevskapet West Yorkshire, i England. Byn är belägen 8 km från Huddersfield. Fulstone var en civil parish 1866–1938 när blev den en del av Holmefirth och Dunford. Civil parish hade 2 127 invånare år 1931. Fulstone var ett distrikt 1894–1895. Byn nämndes i Domedagsboken (Domesday Book) år 1086, och kallades då Fugelestun.

title: Fulstone

wikitext:
{{geobox
| 1                    =
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Fulstone
| native_name          =
| other_name           =
| category             =
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                = Fulstone.jpg
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Storbritannien
| country_flag         = true
| state                = [[England]]
| state_type           = Riksdel
| region               = [[Yorkshire och Humber]]
| region_type          = [[Englands regioner|Region]]
| district             = [[West Yorkshire]]
| district_type        = [[Englands ceremoniella grevskap|Ceremoniellt grevskap]]
| municipality         = [[Kirklees]]
| municipality_type    = [[Englands administrativa indelning|Storstadsdistrikt]]
| parish               = [[Holme Valley]]
| parish_type          = Civil parish
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           =
| population_date      =
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Coordinate Universal Time|UTC]]
| utc_offset           = +0
| timezone_DST         = [[British Summer Time|BST]]
| utc_offset_DST       = +1
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Storbritannien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Storbritannien
| map_locator          = Storbritannien
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = 53.5817
| long_d               = -1.7367
| elevation            =
| timezone_label       = Europe/London
}}
'''Fulstone''' är en by i [[civil parish]] [[Holme Valley]], i distriktet [[Kirklees]], i grevskapet [[West Yorkshire]], i [[England]]. Byn är belägen 8 km från [[Huddersfield]]. Fulstone var en civil parish 1866–1938 när blev den en del av Holmefirth och [[Dunford]].<ref>{{webbref|författare=|url=https://visionofbritain.org.uk/unit/10426285|titel=Relationships and changes Fulstone Tn/CP through time|utgivare=A Vision of Britain through Time|datum=|hämtdatum=2023-05-14}}</ref> Civil parish hade {{formatnum:2127}} invånare år 1931.<ref>{{webbref|författare=|url=https://visionofbritain.org.uk/unit/10426285/cube/TOT_POP|titel=Population statistics Fulstone Tn/CP through time|utgivare=A Vision of Britain through Time|datum=|hämtdatum=2023-05-14}}</ref> Fulstone var ett distrikt 1894–1895.<ref>{{webbref|författare=|url=https://visionofbritain.org.uk/unit/10055118|titel=Relationships and changes Fulstone UD through time|utgivare=A Vision of Britain through Time|datum=|hämtdatum=2023-05-14}}</ref> Byn nämndes i Domedagsboken ([[Domesday Book]]) år 1086, och kallades då ''Fugelestun''.<ref>{{webbref|författare=|url=http://www.domesdaybook.co.uk/westriding2.html#fulstone|titel=Yorkshire: West Riding C-G|utgivare=The Domesday Book Online|datum=|hämtdatum=2023-05-14}}</ref>

== Referenser ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{commonscat WD}}

[[Kategori:Orter i West Yorkshire]]
[[Kategori:Tidigare civil parishes i West Yorkshire]]
[[Kategori:Domesday Book]]

Land: Storbritannien

Riksdel: England

Region: Yorkshire och Humber

Ceremoniellt grevskap: West Yorkshire

Storstadsdistrikt: Kirklees

Civil parish: Holme Valley

Tidszon: UTC (UTC+0)

- sommartid: BST (UTC+1)


text:
# Richard Schröder
Richard Carl Heinrich Schröder, född 19 juni 1838 i Treptow an der Tollense, Pommern, död 3 januari 1917 i Heidelberg, var en tysk jurist.
Schröder blev 1861 juris doktor, 1863 privatdocent i Bonn samt 1866 extra ordinarie och 1870 ordinarie professor där. Han innehade därefter juridiska lärostolar i Würzburg, Strassburg och Göttingen samt blev 1888 professor i tysk privaträtt med mera i Heidelberg.
Han förvärvade ett ansett namn som författare, särskilt på den äktenskapliga förmögenhetsrättens område, där han skrev bland annat Geschichte des ehelichen Güterrechts in Deutschland (I, II, 1863-74) och Das eheliche Güterrecht nach dem bürgerlichen Gesetzbuche (1896; tredje upplagan 1900) och av rättshistoriska arbeten (framför allt Lehrbuch der deutschen Rechtsgeschichte, 1889, femte upplagan 1907), som utgivare av tre band av Jacob Grimms "Weisthümer" och som medredaktör för rättsvetenskapliga tidskrifter.

title: Richard Schröder

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}
'''''Richard'' Carl Heinrich Schröder''', född [[19 juni]] [[1838]] i [[Altentreptow|Treptow an der Tollense]], [[Pommern]], död [[3 januari]] [[1917]] i [[Heidelberg]], var en tysk [[Juridik|jurist]].<ref>[http://www.deutsche-biographie.de/sfz64654.html#le Richard Schröder], i Neue deutsche Biografie (NDB), Band 23, Sidorna 572-574, Berlin (2007)</ref>

Schröder blev 1861 [[juris doktor]], 1863 [[privatdocent]] i [[Bonn]] samt 1866 [[extra ordinarie]] och 1870 ordinarie [[professor]] där. Han innehade därefter juridiska lärostolar i [[Würzburg]], [[Strassburg]] och [[Göttingen]] samt blev 1888 professor i tysk [[privaträtt]] med mera i [[Heidelbergs universitet|Heidelberg]].

Han förvärvade ett ansett namn som [[författare]], särskilt på den äktenskapliga [[förmögenhetsrätt]]ens område, där han skrev bland annat ''Geschichte des ehelichen Güterrechts in Deutschland'' (I, II, 1863-74) och ''Das eheliche Güterrecht nach dem bürgerlichen Gesetzbuche'' (1896; tredje upplagan 1900) och av [[Rättshistoria|rättshistoriska]] arbeten (framför allt ''Lehrbuch der deutschen Rechtsgeschichte'', 1889, femte upplagan 1907), som utgivare av tre band av [[Jacob Grimm]]s "Weisthümer" och som medredaktör för rättsvetenskapliga [[tidskrifter]].

==Källor==
*{{runeberg.org|nfcd|0619.html Schröder, Richard}}
*{{runeberg.org|nfcr|0141.html Schröder, Richard}}

===Noter===
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Schröder, Richard}}

[[Kategori:Tyska rättshistoriker]]
[[Kategori:Tyska professorer i juridik]]
[[Kategori:Personer verksamma vid Bonns universitet]]
[[Kategori:Personer verksamma vid Würzburgs universitet]]
[[Kategori:Personer verksamma vid Strasbourgs universitet]]
[[Kategori:Personer verksamma vid Göttingens universitet]]
[[Kategori:Personer verksamma vid Heidelbergs universitet]]
[[Kategori:Personer från Altentreptow]]
[[Kategori:Födda 1838]]
[[Kategori:Avlidna 1917]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Ugglan]]

title: Utmärkelser

Utmärkelser: Maximiliansorden för konst och vetenskap (1912) · Fjärde klassen av Röda örns orden


text:
# Ortnamn i Uppland
Ortnamn i Uppland kan, liksom de övriga svenska ortnamnen, delas upp i naturnamn och kulturnamn. Kulturnamnen är ofta bebyggelsenamn med efterled där bebyggelsen beskrivs, såsom -by (Knutby), -torp (Husbytorp) och -tuna (Ultuna).
Vissa ortnamn är speciella för Uppland och delar av omgivande landskap. Exempel på detta är namn som har efterleden -sta och -tuna. Ortnamnen i Uppland är, som i alla andra landskap i Sverige, dels osammansatta ortnamn och dels sammansatta. Av de sammansatta ortnamnen har de flesta två ordled, förled och efterled.
Några av de osammansatta namnen är enstaviga, som till exempel Bro och Harg. Andra är tvåstaviga som till exempel Kulla, Länna. Ändelsen -a betecknar ofta pluralis. Av de sammansatta ortnamnen har de flesta två ordled, förled och efterled, som till exempel Knivsta och Väddö, men det finns också namn med tre ordled, som Rydboholm och Österbybruk.

## Definition av begreppet ortnamn
Ortnamn eller toponymer är namn på geografiska företeelser och ortnamnen kan delas upp i bebyggelsenamn och naturnamn.
En språkvetenskaplig definition är att "ett ortnamn är ett språkligt uttryck som i en viss namnbrukarkrets är knutet till en bestämd plats".

## Ortnamnskategorier
Alla ortnamn delas upp i två huvudkategorier: naturnamn och kulturnamn. Kulturnamnen kan indelas tre kategorier: ägonamn, bebyggelsenamn och namn på artefakter.

Naturnamn är namn på vattendrag, sjöar, skogar o.s.v. Ägonamn är namn på mark som används för jordbruk och boskapsskötsel, till exempel åkrar, ängar och hagar. Bebyggelsenamn är namn på tätorter, byar, gårdar, bygder med mera. Artefaktnamn är namn på broar, hamnar, gruvor, gravhögar m.m. Bebyggelsenamn kan vara primära eller sekundära. Primära bebyggelsenamn avser bebyggelse redan från början, till exempel de som slutar på -by (som Hammarby), eller -torp (som Brotorp). Sekundära bebyggelsenamn har inte från början betecknat bebyggelse. Dessa bebyggelsenamn har ursprungligen varit naturnamn, ägonamn eller artefaktnamn. Exempel på sådana ortnamn i Uppland är Söderfors, Rånäs, Edsbro med flera.

## Ortnamnet Uppsala
Stadens tidigaste namn var Östra Aros, där Aros (det ursprungliga namnet) betyder åmynning och syftar på Fyrisåns utlopp i Mälaren. Östra tillades för att skilja orten från Västra Aros (Västerås). Orten Uppsala (ub salum, 900-talets slut, dvs. Upsalum) låg norr om Östra Aros och den var från 1164 säte för ärkebiskopen. När ärkebiskopssätet ungefär 1273 flyttades till Östra Aros följde namnet Uppsala med och Östra Aros blev Uppsala. Den ort som förut hade namnet Uppsala fick heta Gamla Uppsala. Namnet Uppsala har tillkommit som jämförelse med den tidigare byn Sala (den nuvarande stadsdelen Sala backe). Upp- betyder 'det längre upp belägna Sala'. Sala är pluralis av sal, som har tolkats på två olika sätt. En tolkning är att det betyder 'enklare byggnad' och en annan tolkning är 'festhall'.

## Typiska uppländska ortnamnsled och ortnamnsändelser

### Ortnamnsförled och avledningsändelser med trädanknytning
- Al- finns i Alsike och Alvik.
- Alm- finns i Almtuna och i omljudd form i Älmsta.
- Björk- finns i Björkö och, med avledningsändelse, Björklinge.
- Ek- finns i Ekeby.
- En- finns i Enköping.
- Fur- finns i Furusund.
- Gran- finns i Granhammar och som omljudd form i Gränsta.
- Hassel- finns i omljudd form i Hässelby.
- Lind- finns i Lindholmen.
- Tall- finns i Tallmossen.

### Ortnamnsefterled som betecknar bebyggelse
- -bo(da), som ursprungligen betecknade bodar för tillfälligt bruk, bland annat slåtterbodar. De i Roslagen vanliga namnen på -boda kan ofta ha med fiske att göra. Exempel är Bammarboda och Spillersboda. I norra Uppland är namn på -bo vanliga. Exempel på dessa namn är Sävastebo (Sigwastabodom 1470).
- -bo kan även ha andra betydelser, som i Edebo, Funbo, Harbo och Vidbo (Withbo 1100-talet), där namnet betecknar 'boarna' (d.v.s. invånarna).

- -by har ursprungligen sannolikt betytt 'boplats, bebyggelse' som den senare betydelsen 'gård, by' har utvecklats från. I Uppland finns bland annat Heby, Stavby och Viby. Namnet Viby finns på 6 platser i Uppland och det har tre olika betydelser. När det gäller Viby (Wicbu,1100-talet) vid Sigtuna betyder förledet 'vik'. För Viby i Sollentuna socken och Kalmar har man äldre belägg som visar på det fornsvenska vidher 'skog' i förledet. För de tre Viby som ligger i Markim, Funbo och Harbo visar de äldre skrivningarna på att förledet är vi 'helgedom'.
- -lösa är en av de äldsta namntyperna i Sverige och dessa namn förekommer från Skåne i söder till Uppland i norr. Betydelsen är omstridd, men en vanlig tolkning är 'glänta, öppen mark', 'äng'. Exempel: Boglösa, Karlösa, Kroklösa och Trälösa.

- -mora kommer av ordet mor, som betyder granbevuxen skog, ofta sumpig. Efterledet -mora, som är bestämd form av mor, förekommer i de östra delarna av Uppland. Exempel: Dannemora, Hanmora och Tegelsmora. Namnet Hummelmora förekommer på två olika ställen i Uppland; i Järfälla kommun och i Österåkers kommun.
- -sta förekommer på många platser i Uppland, liksom i övriga Svealand samt i östra Norrland och i Jämtland. I Götaland skrivs efterledet som -stad. Den ursprungliga betydelsen av -sta har antagits vara 'plats, ställe', men även andra tolkningar har föreslagits. Namn med efterledet -sta i Uppland är bland andra Balingsta, Ramsta och Älmsta.
- -sätra, -sättra kommer av säter, som i östra Sverige har betydelsen 'äng (eller åker) rätt långt från byn', 'skogsäng'. Exempel: Nysätra, Sparrsätra och Vårdsätra samt Hjälmsättra, Isättra och Tråsättra.
- -torp innebär i en äldre betydelse 'nybygge, utflyttargård' och de äldsta av dessa namn är från förhistorisk tid. Bland dessa äldsta namn återfinns Åstorp i Ekeby. På vikingatiden och medeltiden uppstod ett andra skikt av namn på -torp. En del av dessa namn har moderbyns namn i förledet, som Kunstatorp och Rickebytorp. Andra har yrkesbeteckningar i förledet, till exempel Kolartorp och Skogvaktartorp. Namn med sådana yrkesbeteckningar tillkom vanligen efter medel tidens slut. Under nyare tiden har en mängd namn med efterledet -torp bildats. Dessa namn kan då beteckna 'dagsverkstorp, litet ställe med jordbruk' m.m.
- -tuna är ett efterled som mest förekommer i Uppland, Södermanland och i den sydöstra delen av Västmanland. Ordet tun betyder ursprungligen 'inhägnad plats'. Den för Sverige speciella namntypen Tuna och -tuna har varit namn på centralorter i det förhistoriska samhällets organisation. Exempel på -tuna i Uppland är Sollentuna och Vallentuna.[9][10]
- -ö finns både i Roslagen och i Mälaren, exempelvis Blidö och Väddö i Roslagen och Grönsö och Munsö i Mälaren.

### Ortnamnsefterled som betecknar bruksorter och industrier
Sedan järnmalm började brytas i Dannemora gruvor i slutet av 1400-talet eller i början av 1500-talet började ett antal järnbruk att grundas i den östra delen av Uppland.
- -bruk Bruksorter: Ett av de första var Österbybruk som ligger nära Dannemora. Österbybruk grundades redan på 1400-talet.[11] Även Skebobruk grundades på 1400-talet.[12] På 1500-talet grundades Lövstabruk[13] och på 1700-talet Karlholms bruk.[14]
- -fors Bruksorter måste, innan det fanns elektricitet, vara belägna nära kraftigt strömmande vatten för att få energi. Därför ingår rätt ofta efterledet -fors i namnet. Detta är emellertid inte så vanligt just i Uppland. Men där finns i alla fall järnbruken Johannisfors[15], Söderfors[16] och Ullfors[17]

#### Ortnamnsändelser
- -a är en vanlig pluraländelse i svenska ortnamn.[1] I vissa områden är -e vanligare, till exempel på Gotland, i Bohuslän, i vissa delar av Värmland (till exempel Sunne) och i Härjedalen Hede ((ii) Hedha sokn 1397) och Jämtland (Stavre). I Uppland är ändelsen -a den vanligaste pluraländelsen, till exempel i Lena (Lenum 1299).[18]
- -inge och -unge är avledningsändelser och betecknar invånarna på en viss plats. I Uppland finns -unge både i Uppsala län, till exempel Huddunge och Skuttunge, men det finns även i Stockholms län, till exempel Almunge och Hakunge. I Roslagen finns endast en förekomst av -unge: gården Blekunge i Bro och Vätö skeppslag. Men -inge är mycket vanligare i Upplands båda län, som Faringe och Islinge i Stockholms län och Skärplinge och Tillinge i Uppsala län.[19]

## Ortnamn som påminner om hednisk kult
De ortnamn som har namnet på en fornnordisk gud eller gudinna i sitt förled kallas teofora ortnamn. Tillsammans med övriga ortnamn som syftar på gudadyrkan benämns de sakrala ortnamn.

### Säkra tolkningar
Namn med efterledet -eke:
Onsike (Odhenseke 1409), Odens ekskog.
Helke (Helgheke 1447), troligen ’den heliga ekskogen’.
Namn med efterledet -harg:
Ordet harg kan i vissa ortnamn betyda 'helgedom, kultplats'. Så är fallet med Odensala (Othinsharg 1286).
Namn med efterledet -hult:
- Frösthult (Frøstolpt 1344) kommer av guden Frö.[23]

Namn med efterledet -lunda:
- Fröslunda socken och Torslunda gård i Fröslunda socken.[24]

Man kan räkna med att efterledet -lunda har betydelsen 'helig lund' när den förekommer tillsammans med ett gudanamn.
Namn med efterledet -tuna:
- Närtuna har en förled som kommer av guden Njord, liksom Nälsta i Spånga.[26]
- Torstuna kommer av guden Tor.[22]
- Ultuna kommer av guden Ull.

Namn med efterledet -vi (helgedom):
- Frösvi finns i Tillinge. Namnet betyder 'guden Frös vi'.
- Torsvi betyder guden Tors helgedom.[27]
- Ullevi Upplands-Bro. Namnet betyder 'guden Ulls vi'.[22]

Namn med efterledet -åker (helig åker):
- Gödåker, Gydakrom 1492, betyder 'åker som är tillägnad en gyðja', en 'prästinna'.[28]
- Ulleråker betyder guden Ulls åker (kultplats).[29]

### Osäkra eller omstridda tolkningar
- Alsike, 'ekelunden vid helgedomen'.[30] Enligt en annan tolkning är förledet trädet 'al' och efterledet betecknar sankmark. Namnet skulle då betyda 'den albevuxna sankmarken'.[31][32]
- Altuna kan ha ett kultbetecknande Al- i förledet, som emellertid är flertydigt.[31] Argument för att förledet är kultbetecknade är dels att en del -tuna-namn har gudanamn i sitt förled (och alltså är kultbetecknande) och dels finns det inga gamla -tuna-namn som har ett träd i sitt förled (det finns till exempel inget Ektuna), så därför är det uteslutet att Al- i detta namn skulle kunna beteckna trädet al.[33][34] Det finns andra sätt att tolka al- i Altuna. Bland annat kan det syfta på 'skyddad plats'.[35]
- Frötuna kan antingen ha ett förled som är genitiv av gudinnenamnet Fröja eller också kommer det av dialektordet frö 'fruktbar'.[36]
- Härnevi, Ärnevi i Funbo och Ärentuna har, enligt den tidigaste tolkningen, som förled 'gudinnan Härn', ett namn på Fröja.[37] Senare har även andra tolkningar föreslagits. När det gäller Härnevi har det antagits att h är sekundärt och att förledet i både Härnevi och Ärnevi innehåller genitiv pluralis av *ærin eller *æri 'fruktbarhetsgud'.[38] Beträffande Ärentuna har det bland annat föreslagits att det innehåller ett fornsvenskt *ærn 'grusö, grusig mark'.[39]
- Skäve (Skædwi 1344) Vaksala och Skadevi (Skedwi) Häggeby, har ett omstritt förled, skedh eller skedhe. En uppfattning är att ordet främst betyder 'landtunga eller (skiljande) åsrygg', 'högre terräng mellan vatten eller vattendrag, vattendelare o.dyl.'[40]. En annan uppfattning är att -ve och -vi i den grupp av ortnamn som kallas Skædhwi-namn betyder 'helig plats, kultplats'. Förledet Skædh- kan då antingen betyda 'plats för hästkapplöpning eller hingsthetsning' eller innehålla ett dialektord sked 'planka, bräde', varvid skædhwi skulle syfta på en helgedom omgiven av bräder.[41][42]
- Skederid (Skætharg 1287) är ett namn där förledet kan vara släkt med skida 'kluven planka' och efterledet -harg kan syfta på ett enkelt stenaltare. Alltså kan innebörden vara 'palissad kring helgedomen'.[43]
- Ullfors i Tierps socken kan ha gudanamnet Ull i sin förled, men det kan också komma av 'välla' och ha med vattnet i Tämnarån att göra.[44]
- Ullbro och Ullunda är två byar i Tillinge socken som båda kan ha sitt förled från guden Ull.[45] Men det skulle också kunna komma av ett ånamn som är släkt med 'välla'.[46]

title: Ortnamn i Uppland

wikitext:
'''Ortnamn i Uppland''' kan, liksom de övriga [[Ortnamn i Sverige|svenska ortnamnen]], delas upp i ''naturnamn'' och ''kulturnamn''. Kulturnamnen är ofta bebyggelsenamn med [[Svenska ortnamnsefterled|efterled]] där bebyggelsen beskrivs, såsom ''-by'' ([[Knutby]]), ''-torp'' (Husbytorp) och ''-tuna'' ([[Ultuna]]).

Vissa ortnamn är speciella för Uppland och delar av omgivande landskap. Exempel på detta är namn som har efterleden ''-sta'' och ''-tuna''. Ortnamnen i Uppland är, som i alla andra landskap i Sverige, dels osammansatta ortnamn och dels sammansatta. Av de sammansatta ortnamnen har de flesta två ordled, förled och efterled.

Några av de osammansatta namnen är enstaviga, som till exempel [[Bro socken, Uppland|Bro]] och [[Hargs socken|Harg]]. Andra är tvåstaviga som till exempel [[Kulla socken|Kulla]], [[Länna, Uppsala kommun|Länna]]. Ändelsen -a betecknar ofta pluralis.<ref name="ReferenceA">Svenskt ortnamnslexikon 2003, s. 10</ref><ref name="ref_1">Nationalencyklopedin, band 14, s. 504</ref> Av de sammansatta ortnamnen har de flesta två ordled, förled och efterled, som till exempel [[Knivsta]] och [[Väddö]], men det finns också namn med tre ordled, som [[Rydboholms slott|Rydboholm]] och [[Österbybruk]].

==Definition av begreppet ortnamn==
''Ortnamn'' eller ''toponymer'' är namn på geografiska företeelser och ortnamnen kan delas upp i ''bebyggelsenamn'' och ''naturnamn''.<ref>Nationalencyklopedins ordbok, 2000, s. 1184</ref>

En språkvetenskaplig definition är att "ett ortnamn är ett språkligt uttryck som i en viss namnbrukarkrets är knutet till en bestämd plats".<ref>''God ortnamnssed. Ortnamnsrådets handledning i namnvård'' (Gävle 2001)</ref>

==Ortnamnskategorier==
Alla ortnamn delas upp i två huvudkategorier: ''naturnamn'' och ''kulturnamn''. Kulturnamnen kan indelas tre kategorier: ägonamn, bebyggelsenamn och namn på [[artefakt]]er.<ref>Pamp, Bengt ''Ortnamnen i Sverige'' 1988, s. 7</ref>

Naturnamn är namn på vattendrag, sjöar, skogar o.s.v. Ägonamn är namn på mark som används för [[jordbruk]] och [[boskapsskötsel]], till exempel åkrar, ängar och hagar. Bebyggelsenamn är namn på tätorter, byar, gårdar, bygder med mera. Artefaktnamn är namn på broar, hamnar, gruvor, gravhögar m.m.<ref name="ReferenceA"/><ref name="ref_1"/> Bebyggelsenamn kan vara ''primära'' eller ''sekundära''. Primära bebyggelsenamn avser bebyggelse redan från början, till exempel de som slutar på -by (som [[Hammarby, Uppsala kommun|Hammarby]]), eller -torp (som Brotorp). Sekundära bebyggelsenamn har inte från början betecknat bebyggelse.<ref>Ståhl, Harry ''Ortnamn och ortnamnsforskning'', Uppsala 1976, s. 55</ref> Dessa bebyggelsenamn har ursprungligen varit naturnamn, ägonamn eller artefaktnamn. Exempel på sådana ortnamn i Uppland är [[Söderfors]], [[Rånäs]], [[Edsbro]] med flera.

== Ortnamnet Uppsala ==
Stadens tidigaste namn var [[Östra Aros]], där ''Aros'' (det ursprungliga namnet) betyder åmynning och syftar på [[Fyrisån]]s utlopp i Mälaren. Östra tillades för att skilja orten från Västra Aros (Västerås). Orten Uppsala (''ub salum'', 900-talets slut, dvs. ''Upsalum'') låg norr om Östra Aros och den var från 1164 säte för [[ärkebiskop]]en. När ärkebiskopssätet ungefär 1273 flyttades till Östra Aros följde namnet Uppsala med och Östra Aros blev Uppsala. Den ort som förut hade namnet Uppsala fick heta [[Gamla Uppsala]]. Namnet Uppsala har tillkommit som jämförelse med den tidigare byn Sala (den nuvarande [[stadsdel]]en [[Sala backe]]).<ref>Svenskt ortnamnslexikon (2003), s. 338</ref> Upp- betyder 'det längre upp belägna Sala'. Sala är pluralis av ''sal'', som har tolkats på två olika sätt. En tolkning är att det betyder 'enklare byggnad' och en annan tolkning är 'festhall'.<ref>Nationalencyklopedin, band 19, 1996, s. 85</ref>

== Typiska uppländska ortnamnsled och ortnamnsändelser ==
{{se även|Svenska ortnamnsefterled}}

=== Ortnamnsförled och avledningsändelser med trädanknytning ===
*''Al-'' finns i [[Alsike]] och [[Alvik, Stockholm|Alvik]].
*''Alm-'' finns i [[Almtuna IS|Almtuna]] och i [[omljud]]d form i [[Älmsta]].
*''Björk-'' finns i [[Björkö, Ekerö kommun|Björkö]] och, med [[Avledningssuffix|avledningsändelse]], [[Björklinge]].
*''Ek-'' finns i [[Ekeby, Östhammars kommun|Ekeby]].
*''En-'' finns i [[Enköping]].
*''Fur-'' finns i [[Furusund]].
*''Gran-'' finns i [[Granhammars slott|Granhammar]] och som [[omljud]]d form i [[Gränsta]].
*''Hassel-'' finns i [[omljud]]d form i [[Hässelby]].
*''Lind-'' finns i [[Lindholmen, Vallentuna kommun|Lindholmen]].
*''Tall-'' finns i [[Tallmossen]].

=== Ortnamnsefterled som betecknar bebyggelse ===
[[Bild:PlaceNameSuffix by.svg|miniatyr|80px|80px|by]]
*''-bo''(''da''), som ursprungligen betecknade bodar för tillfälligt bruk, bland annat slåtterbodar. De i [[Roslagen]] vanliga namnen på ''-boda'' kan ofta ha med [[fiske]] att göra. Exempel är [[Bammarboda]] och [[Spillersboda]]. I norra Uppland är namn på ''-bo'' vanliga. Exempel på dessa namn är [[Sävastebo]] (Sigwastabodom 1470).
*''-bo'' kan även ha andra betydelser, som i [[Edebo socken|Edebo]], [[Funbo socken|Funbo]], [[Harbo socken|Harbo]] och [[Vidbo socken|Vidbo]] (Withbo 1100-talet), där namnet betecknar 'boarna' (d.v.s. invånarna).
[[Bild:PlaceNameSuffix sta.svg|miniatyr|80px|80px|sta]]
*''-by'' har ursprungligen sannolikt betytt 'boplats, bebyggelse' som den senare betydelsen 'gård, by' har utvecklats från. I Uppland finns bland annat [[Heby]], [[Stavby]] och [[Viby, Sollentuna|Viby]]. Namnet Viby finns på 6 platser i Uppland och det har tre olika betydelser. När det gäller Viby (Wicbu,1100-talet) vid Sigtuna betyder förledet 'vik'. För Viby i [[Sollentuna socken]] och [[Kalmar socken, Uppland|Kalmar]] har man äldre belägg som visar på det [[fornsvenska]] ''vidher'' 'skog' i förledet. För de tre Viby som ligger i [[Markims landskommun|Markim]], [[Funbo socken|Funbo]] och [[Harbo socken|Harbo]] visar de äldre skrivningarna på att förledet är ''vi'' 'helgedom'.
*''-lösa'' är en av de äldsta namntyperna i Sverige och dessa namn förekommer från Skåne i söder till Uppland i norr. Betydelsen är omstridd, men en vanlig tolkning är 'glänta, öppen mark', 'äng'. Exempel: [[Boglösa socken|Boglösa]], Karlösa, Kroklösa och Trälösa.
[[Bild:PlaceNameSuffix sätra.svg|thumb|80px|80px|sätra]]
*''-mora'' kommer av ordet ''mor'', som betyder granbevuxen skog, ofta sumpig. Efterledet ''-mora'', som är bestämd form av ''mor'', förekommer i de östra delarna av Uppland. Exempel: [[Dannemora]], [[Hanmora]] och [[Tegelsmora socken|Tegelsmora]]. Namnet [[Hummelmora]] förekommer på två olika ställen i Uppland; i [[Hummelmora, Järfälla kommun|Järfälla kommun]] och i [[Hummelmora, Österåkers kommun|Österåkers kommun]].
*''-sta'' förekommer på många platser i Uppland, liksom i övriga [[Svealand]] samt i östra [[Norrland]] och i [[Jämtland]]. I [[Götaland]] skrivs efterledet som ''-stad''. Den ursprungliga betydelsen av -sta har antagits vara 'plats, ställe', men även andra tolkningar har föreslagits. Namn med efterledet -sta i Uppland är bland andra [[Balingsta socken|Balingsta]], [[Ramsta socken|Ramsta]] och [[Älmsta]].
*''-sätra'', ''-sättra'' kommer av ''säter'', som i östra Sverige har betydelsen 'äng (eller åker) rätt långt från byn', 'skogsäng'. Exempel: [[Nysätra socken, Uppland|Nysätra]], [[Sparrsätra socken|Sparrsätra]] och [[Vårdsätra]] samt Hjälmsättra, Isättra och Tråsättra.
*''-torp'' innebär i en äldre betydelse 'nybygge, utflyttargård' och de äldsta av dessa namn är från [[förhistorisk tid]]. Bland dessa äldsta namn återfinns Åstorp i [[Ekeby socken, Uppsala stift|Ekeby]]. På [[vikingatiden]] och [[medeltiden]] uppstod ett andra skikt av namn på ''-torp''. En del av dessa namn har moderbyns namn i förledet, som Kunstatorp och Rickebytorp. Andra har yrkesbeteckningar i förledet, till exempel Kolartorp och Skogvaktartorp. Namn med sådana yrkesbeteckningar tillkom vanligen efter medel tidens slut. Under [[nyare tiden]] har en mängd namn med efterledet ''-torp'' bildats. Dessa namn kan då beteckna 'dagsverkstorp, litet ställe med jordbruk' m.m.
*''-tuna'' är ett efterled som mest förekommer i Uppland, Södermanland och i den sydöstra delen av Västmanland. Ordet ''tun'' betyder ursprungligen 'inhägnad plats'. Den för Sverige speciella namntypen Tuna och -tuna har varit namn på centralorter i det förhistoriska samhällets organisation. Exempel på -tuna i Uppland är [[Sollentuna socken|Sollentuna]] och [[Vallentuna socken|Vallentuna]].<ref>Calissendorff, Karin, ''Ortnamn i Uppland'' 1986, s. 45-80</ref><ref>Svenskt ortnamnslexikon 2003 (ortnamns och ortnamnsefterleds betydelse)</ref>
*''-ö'' finns både i [[Roslagen]] och i [[Mälaren]], exempelvis [[Blidö kyrka|Blidö]] och [[Väddö socken|Väddö]] i Roslagen och [[Grönsö slott|Grönsö]] och [[Munsö]] i Mälaren.

=== Ortnamnsefterled som betecknar bruksorter och industrier ===
Sedan [[järnmalm]] började brytas i [[Dannemora gruvor]] i slutet av 1400-talet eller i början av 1500-talet började ett antal [[järnbruk]] att grundas i den östra delen av Uppland.
*''-bruk'' Bruksorter: Ett av de första var [[Österbybruk]] som ligger nära Dannemora. Österbybruk grundades redan på 1400-talet.<ref>{{Webbref |url=http://gammeltammen.se/historia/ |titel=Historia, Österbybruk |hämtdatum=2014-11-28 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20141204141802/http://gammeltammen.se/historia/ |arkivdatum=2014-12-04 }}</ref> Även [[Skebobruk]] grundades på 1400-talet.<ref>[http://www.upptacksverigeshistoria.se/sok-besoksmal/visa/50/ Skebobruk] {{Wayback|url=http://www.upptacksverigeshistoria.se/sok-besoksmal/visa/50/ |date=20100820085936 }}</ref> På 1500-talet grundades [[Lövstabruk]]<ref>[http://www.svetur.se/sv/vallonbruken/products/113217/Lovstabruk/ Lövstabruk] {{Wayback|url=http://www.svetur.se/sv/vallonbruken/products/113217/Lovstabruk/ |date=20120629210045 }}</ref> och på 1700-talet [[Karlholms bruk]].<ref>{{Webbref |url=http://www.karlholm.nu/karlholms_historia.htm |titel=Välkommen till Karlholm |hämtdatum=2013-01-01 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20130914215655/http://karlholm.nu/karlholms_historia.htm |arkivdatum=2013-09-14 }}</ref>
*''-fors'' Bruksorter måste, innan det fanns [[elektricitet]], vara belägna nära kraftigt strömmande vatten för att få [[energi]]. Därför ingår rätt ofta efterledet ''-fors'' i namnet. Detta är emellertid inte så vanligt just i Uppland. Men där finns i alla fall järnbruken [[Johannisfors]]<ref>[http://www.svetur.se/sv/osthammar/products/113557/Johannisfors/ Johannisfors] {{Wayback|url=http://www.svetur.se/sv/osthammar/products/113557/Johannisfors/ |date=20160307112021 }}</ref>, [[Söderfors]]<ref>[http://www.upplandia.se/Bruk_Soderfors_bruk.htm Söderfors bruk] {{Wayback|url=http://www.upplandia.se/Bruk_Soderfors_bruk.htm |date=20110829235109 }}</ref> och [[Ullfors]]<ref>[http://www.svetur.se/sv/vallonbruken/products/113238/Ullfors-Bruk/ Ullfors bruk] {{Wayback|url=http://www.svetur.se/sv/vallonbruken/products/113238/Ullfors-Bruk/ |date=20161222223535 }}.</ref>

==== Ortnamnsändelser ====
*''-a'' är en vanlig pluraländelse i svenska ortnamn.<ref name="ReferenceA"/> I vissa områden är ''-e'' vanligare, till exempel på Gotland, i Bohuslän, i vissa delar av Värmland (till exempel [[Sunne]]) och i Härjedalen [[Hede, Härjedalens kommun|Hede]] ((''ii'') ''Hedha sokn 1397)'' och Jämtland ([[Stavre, Bräcke kommun|Stavre]]). I Uppland är ändelsen ''-a'' den vanligaste pluraländelsen, till exempel i [[Lena socken, Uppland|Lena]] (Lenum 1299).<ref>Calissendorff, Karin ''Ortnamn i Uppland'' 1986, s. 39</ref>
*''-inge'' och ''-unge'' är avledningsändelser och betecknar invånarna på en viss plats. I Uppland finns ''-unge'' både i [[Uppsala län]], till exempel [[Huddunge socken|Huddunge]] och [[Skuttunge socken|Skuttunge]], men det finns även i [[Stockholms län]], till exempel [[Almunge socken|Almunge]] och [[Hakunge]]. I [[Roslagen]] finns endast en förekomst av ''-unge'': gården Blekunge i [[Bro och Vätö skeppslag]]. Men ''-inge'' är mycket vanligare i Upplands båda län, som [[Faringe socken|Faringe]] och [[Islinge]] i Stockholms län och [[Skärplinge]] och [[Tillinge socken|Tillinge]] i Uppsala län.<ref>Calissendorff, Karin ''Ortnamn i Uppland'' 1986, s. 54-56</ref>

== Ortnamn som påminner om hednisk kult ==
De ortnamn som har namnet på en fornnordisk gud eller gudinna i sitt förled kallas ''[[teofora]]'' ortnamn. Tillsammans med övriga ortnamn som syftar på gudadyrkan benämns de ''sakrala'' ortnamn.<ref>Kraft, John ''Hednagudar och hövdingadömen'' 2000, s. 20</ref>

=== Säkra tolkningar ===
Namn med efterledet -eke:
Onsike (Odhenseke 1409), Odens ekskog.
Helke (Helgheke 1447), troligen ’den heliga ekskogen’.<ref>Calissendorff, Karin, ''Ortnamn i Uppland'' 1986, s. 46</ref>

Namn med efterledet -harg:
Ordet ''harg'' kan i vissa ortnamn betyda 'helgedom, kultplats'. Så är fallet med [[Odensala socken|Odensala]] (Othinsharg 1286).<ref name="Calissendorff">Calissendorff, Karin ''Ortnamn i Uppland'' 1986, s. 53</ref>

Namn med efterledet -hult:
*[[Frösthults socken|Frösthult]] (Frøstolpt 1344) kommer av guden Frö.<ref>Calissendorff, Karin, ''Ortnamn i Uppland'' 1986, s. 27</ref>

Namn med efterledet -lunda:
*[[Fröslunda socken]] och Torslunda gård i Fröslunda socken.<ref>Calissendorff, Karin, ''Ortnamn i Uppland'' 1986, s. 33 och 133</ref>
Man kan räkna med att efterledet -lunda har betydelsen 'helig lund' när den förekommer tillsammans med ett gudanamn.<ref>Ståhl, Harry, ''Ortnamn i Västmanland'' 1985, s. 73</ref>

Namn med efterledet -tuna:
*[[Närtuna socken|Närtuna]] har en förled som kommer av guden [[Njord]], liksom [[Nälsta]] i [[Spånga socken|Spånga]].<ref>Calissendorff, Karin, ''Ortnamn i Uppland'' 1986, s. 64</ref>
*[[Torstuna socken|Torstuna]] kommer av guden [[Tor]].<ref name="Calissendorff"/>
*[[Ultuna]] kommer av guden [[Ull (mytologi)|Ull]].

Namn med efterledet -vi (helgedom):
*Frösvi finns i [[Tillinge socken|Tillinge]]. Namnet betyder 'guden [[Frej|Frös]] vi'.
*[[Torsvi socken|Torsvi]] betyder guden [[Tor]]s helgedom.<ref>Svenskt ortnamnslexikon 2003, s. 323</ref>
*Ullevi [[Upplands-Bro kommun|Upplands-Bro]]. Namnet betyder 'guden [[Ull (mytologi)|Ulls]] vi'.<ref name="Calissendorff"/>

Namn med efterledet -åker (helig åker):
*[[Gödåkers gravfält|Gödåker]], ''Gydakrom'' 1492, betyder 'åker som är tillägnad en ''gyðja''', en 'prästinna'.<ref>Wahlberg, Mats, 1948- (utgivare) ''Svenskt ortnamnslexikon'' 2003, s. 102-103</ref>
*[[Ulleråkers härad|Ulleråker]] betyder guden [[Ull (mytologi)|Ull]]s åker (kultplats).<ref>Bengt Pamp, "Ortnamnen i Sverige", s. 41. Femte upplagan. Lund 1988. {{ISBN|91-44-01535-6}}</ref>

=== Osäkra eller omstridda tolkningar ===
*[[Alsike socken|Alsike]], 'ekelunden vid helgedomen'.<ref>Calissendorff, Karin, ''Ortnamn i Uppland'' 1986, s. 33</ref> Enligt en annan tolkning är förledet trädet 'al' och efterledet betecknar sankmark. Namnet skulle då betyda 'den albevuxna sankmarken'.<ref name="ReferenceB">Svenskt ortnamnslexikon 2003, s. 21</ref><ref>Vikstrand, Per ''Gudarnas platser'' 2001, s. 203-206</ref>
*[[Altuna socken|Altuna]] kan ha ett kultbetecknande Al- i förledet, som emellertid är flertydigt.<ref name="ReferenceB"/> Argument för att förledet är kultbetecknade är dels att en del -tuna-namn har gudanamn i sitt förled (och alltså är kultbetecknande) och dels finns det inga gamla -tuna-namn som har ett träd i sitt förled (det finns till exempel inget Ektuna), så därför är det uteslutet att Al- i detta namn skulle kunna beteckna trädet [[Alsläktet|al]].<ref>Calissendorff, Karin, ''Svenska ortnamn'' 1986, s. 9</ref><ref>Calissendorff, Karin ''Ortnamn i Uppland'' 1986, s. 33</ref> Det finns andra sätt att tolka ''al-'' i Altuna. Bland annat kan det syfta på 'skyddad plats'.<ref>Vikstrand, Per ''Gudarnas platser'' 2001, s. 202</ref>
*[[Frötuna socken|Frötuna]] kan antingen ha ett förled som är [[genitiv]] av gudinnenamnet Fröja eller också kommer det av dialektordet ''frö'' 'fruktbar'.<ref>Wahlberg, Mats, 1948- (utgivare) ''Svenskt ortnamnslexikon'' 2003, s. 83</ref>
*[[Härnevi socken|Härnevi]], Ärnevi i [[Funbo socken|Funbo]] och [[Ärentuna socken|Ärentuna]] har, enligt den tidigaste tolkningen, som förled 'gudinnan Härn', ett namn på [[Fröja]].<ref>Calissendorff, Karin, ''Ortnamn i Uppland'' 1986, s. 83</ref> Senare har även andra tolkningar föreslagits. När det gäller Härnevi har det antagits att ''h'' är sekundärt och att förledet i både Härnevi och Ärnevi innehåller genitiv pluralis av ''*ærin'' eller ''*æri'' 'fruktbarhetsgud'.<ref>Wahlberg, Mats, 1948- (utgivare) ''Svenskt ortnamnslexikon'' 2003, s. 145</ref> Beträffande Ärentuna har det bland annat föreslagits att det innehåller ett fornsvenskt ''*ærn'' 'grusö, grusig mark'.<ref>Wahlberg, Mats, 1948- (utgivare) ''Svenskt ortnamnslexikon'' 2003, s. 385</ref>
*Skäve (Skædwi 1344) [[Vaksala socken|Vaksala]] och Skadevi (Skedwi) [[Häggeby socken|Häggeby]], har ett omstritt förled, ''skedh'' eller ''skedhe''. En uppfattning är att ordet främst betyder 'landtunga eller (skiljande) åsrygg', 'högre terräng mellan vatten eller vattendrag, vattendelare o.dyl.'<ref>Vikstrand, Per ''Gudarnas platser'' 2001, s. 348-349</ref>. En annan uppfattning är att -ve och -vi i den grupp av ortnamn som kallas ''Skædhwi''-namn betyder 'helig plats, kultplats'. Förledet ''Skædh''- kan då antingen betyda 'plats för hästkapplöpning eller hingsthetsning' eller innehålla ett dialektord ''sked'' 'planka, bräde', varvid ''skædhwi'' skulle syfta på en helgedom omgiven av bräder.<ref>
Wahlberg, Mats, 1948- (utgivare) ''Svenskt ortnamnslexikon'' 2003, s. 277 (artikeln ''Skedevi'')</ref><ref>Vikstrand, Per ''Gudarnas platser'' 2001, s. 361</ref>
*[[Skederids socken|Skederid]] (Skætharg 1287) är ett namn där förledet kan vara släkt med ''skida'' 'kluven planka' och efterledet -harg kan syfta på ett enkelt stenaltare. Alltså kan innebörden vara 'palissad kring helgedomen'.<ref>Calissendorff, Karin ''Ortnamn i Uppland'' 1986, s. 34</ref>
*[[Ullfors]] i [[Tierps socken]] kan ha gudanamnet Ull i sin förled, men det kan också komma av 'välla' och ha med vattnet i [[Tämnarån]] att göra.<ref>Vikstrand, Per ''Gudarnas platser'' 2001, s. 176</ref>
*Ullbro och Ullunda är två byar i [[Tillinge socken]] som båda kan ha sitt förled från guden Ull.<ref>Vikstrand, Per ''Gudarnas platser'' 2001, s. 177</ref> Men det skulle också kunna komma av ett ånamn som är släkt med 'välla'.<ref>Calissendorff, Karin, ''Ortnamn i Uppland'' 1986, s. 125</ref>

== Referenser ==
=== Noter ===
<references/>

=== Källor ===
*Karin Calissendorff, "Ortnamn i Uppland" 1986, Norstedts förlag, {{ISBN|91-7156-009-2}}.
*Karin Calissendorff, "Svenska ortnamn" 1979, Svenska turistföreningen, {{ISBN|91-20-07048-9}}.
*Per Vikstrand, "Gudarnas platser" 2001, Kungl. Gustav Adolfs Akademien för svensk folkkultur.
*Svenskt ortnamnslexikon, 2003, Wahlberg, Mats, 1948- (utgivare) {{ISBN|91-7229-020-X}}.

{{Svenska ortnamn}}

[[Kategori:Ortnamn i Sverige]]
[[Kategori:Upplands geografi]]


text:
# Trioza chiangae
Trioza chiangae är en insektsart som beskrevs av Jennifer L. Hollis 1984. Trioza chiangae ingår i släktet Trioza och familjen spetsbladloppor.
Artens utbredningsområde är Angola. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Trioza chiangae

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Trioza chiangae''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Spetsbladloppor]]
| familia = Triozidae
| genus_sv =
| genus = [[Trioza]]
| species_sv =
| species = '''Trioza chiangae'''
| taxon = Trioza chiangae
| taxon_authority = [[Jennifer L. Hollis|Hollis]], 1984
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Psylloidea
| superfamilia_sv = [[Bladloppor]]
| synonyms =
}}

'''''Trioza chiangae'''''<ref name = "col292169"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av [[Jennifer L. Hollis]] 1984. ''Trioza chiangae'' ingår i [[släkte]]t ''[[Trioza]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[spetsbladloppor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Angola]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/trioza+chiangae/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col292169">Hollis D. (1984) Afrotropical jumping plant lice of the family Triozidae, Bulletin of the British Museum (Natural History) Entomology, 49: 1-102.</ref>
<ref name = "source">''Psyl'list: Psylloidea database''. Ouvrard D., 2009-10-23</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om spetsbladloppor}}

[[Kategori:Spetsbladloppor]]
[[Kategori:Trioza|chiangae]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Halvvingar · Hemiptera

Överfamilj: Bladloppor · Psylloidea

Familj: Spetsbladloppor · Triozidae

Släkte: Trioza

Art: Trioza chiangae

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Hollis, 1984


text:
# Zosime valida
Zosime valida är en kräftdjursart som beskrevs av Georg Ossian Sars 1919. Zosime valida ingår i släktet Zosime och familjen Tisbidae. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Zosime valida

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Zosime valida''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv =
| classis = [[Maxillopoda]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Harpacticoida]]
| familia_sv =
| familia = [[Tisbidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Zosime]]
| species_sv =
| species = '''Zosime valida'''
| taxon = Zosime valida
| taxon_authority = [[Georg Ossian Sars|G. O. Sars]], 1919
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| synonyms =
}}

'''''Zosime valida'''''<ref name = "col3"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som beskrevs av [[Georg Ossian Sars]] 1919. ''Zosime valida'' ingår i [[släkte]]t ''[[Zosime]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Tisbidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/><ref name = "dyn"/> Arten är [[fortplantning|reproducerande]] i [[Sverige]].<ref name = "dyn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/zosime+valida/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "dyn">[https://www.dyntaxa.se/taxon/info/246148?changeRoot=True Dyntaxa Zosime valida]</ref>
<ref name = "col3"> (1996) , database, NODC Taxonomic Code</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om leddjur}}

[[Kategori:Hoppkräftor]]
[[Kategori:Zosime|valida]]

title: Systematik

Understam: Kräftdjur · Crustacea

Klass: Maxillopoda

Ordning: Harpacticoida

Familj: Tisbidae

Släkte: Zosime

Art: Zosime valida

title: Vetenskapligt namn


text:
# Valerianella pomelii
Valerianella pomelii är en kaprifolväxtart som beskrevs av Jules Aimé Battandier. Valerianella pomelii ingår i släktet klynnen, och familjen kaprifolväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Valerianella pomelii

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kaprifolväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Valerianella pomelii''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Väddordningen]]
| ordo = Dipsacales
| familia_sv = [[Kaprifolväxter]]
| familia = Caprifoliaceae
| genus_sv = [[Klynnen]]
| genus = Valerianella
| species_sv =
| species = '''Valerianella pomelii'''
| taxon = Valerianella pomelii
| taxon_authority = [[Jules Aimé Battandier|Batt.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Valerianella pomelii'''''<ref name = "C132"/> är en [[kaprifolväxter|kaprifolväxt]]art som beskrevs av [[Jules Aimé Battandier]]. ''Valerianella pomelii'' ingår i [[släkte]]t [[Valerianella|klynnen]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[kaprifolväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16715057|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Batt., ''In: Batt. & Trab. Fl. Alger. Tunis, 164''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-07-26 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om klynnen}}

[[Kategori:Klynnen]]
[[Kategori:Valerianella (Caprifoliaceae)|pomelii]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Väddordningen · Dipsacales

Familj: Kaprifolväxter · Caprifoliaceae

Släkte: Klynnen · Valerianella

Art: Valerianella pomelii

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Valerianella pomelii

Auktor: Batt.


text:
# Triaspis apionis
Triaspis apionis är en stekelart som först beskrevs av Camillo Rondani 1872.  Triaspis apionis ingår i släktet Triaspis och familjen bracksteklar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Triaspis apionis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Triaspis apionis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Bracksteklar]]
| familia = Braconidae
| genus_sv =
| genus = [[Triaspis (djur)|Triaspis]]
| species_sv =
| species = '''Triaspis apionis'''
| taxon = Triaspis apionis
| taxon_authority = ([[Camillo Rondani|Rondani]], 1872)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Ichneumonoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Triaspis apionis'''''<ref name = "col319419"/> är en [[steklar|stekel]]art som först beskrevs av [[Camillo Rondani]] 1872.  ''Triaspis apionis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Triaspis (djur)|Triaspis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[bracksteklar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/triaspis+apionis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col319419">Rondani, C. (1872) Degli Insetti parassiti e delle loro vittime., Bollettino della Societa Entomologica Italiana. 4:41-78, 229-258.</ref>
<ref name = "source">''Taxapad Ichneumonoidea''. Yu D.S.K., 2009-05-04</ref>
</references>

[[Kategori:Bracksteklar]]
[[Kategori:Triaspis|apionis]]

title: Systematik

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Ichneumonoidea

Familj: Bracksteklar · Braconidae

Släkte: Triaspis

Art: Triaspis apionis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: (Rondani, 1872)


text:
# Salix magnifica
Salix magnifica är en videväxtart som beskrevs av William Botting Hemsley. Salix magnifica ingår i släktet viden, och familjen videväxter.

## Underarter
Arten delas in i följande underarter:
- S. m. apatela
- S. m. ulotricha

title: Salix magnifica

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|videväxt|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Salix magnifica''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Malpigiaordningen]]
| ordo = Malpighiales
| familia_sv = [[Videväxter]]
| familia = Salicaceae
| genus_sv = [[Viden]]
| genus = Salix
| species_sv =
| species = '''Salix magnifica'''
| taxon = Salix magnifica
| taxon_authority = [[William Botting Hemsley|Hemsl.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Salix magnifica'' var.'' microphylla'' <small>P.Y. Mao</small>
}}

'''''Salix magnifica'''''<ref name = "C132"/> är en [[videväxter|videväxt]]art som beskrevs av [[William Botting Hemsley]]. ''Salix magnifica'' ingår i [[släkte]]t [[Viden (växter)|viden]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[videväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

== Underarter ==

Arten delas in i följande underarter:<ref name = "COL"/>

* ''S. m. apatela''
* ''S. m. ulotricha''

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16757606|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Hemsl., 1906 ''In: Bull. Misc. Inform. Kew 1906(5): 163''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-08-20 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Salix magnifica|''Salix magnifica''}}

[[Kategori:Viden]]
[[Kategori:Salix|magnifica]]

title: Systematik

Ordning: Malpigiaordningen · Malpighiales

Familj: Videväxter · Salicaceae

Släkte: Viden · Salix

Art: Salix magnifica

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Salix magnifica

Auktor: Hemsl.

title: Synonymer

Synonymer: Salix magnifica var. microphylla P.Y. Mao


text:
# Louejoki (vattendrag, lat 67,71, long 27,17)
Louejoki är ett vattendrag i Finland.   Det ligger i landskapet Lappland, i den norra delen av landet, 800 km norr om huvudstaden Helsingfors.

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Finland|datum=2016-05}}
{{för|Louejoki}}
{{geobox
| 1                           = River
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                        = Louejoki
| native_name                 =
| other_name                  =
| category                    = Vattendrag
| etymology                   =
| nickname                    =
<!-- *** Bild *** -->
| image                       =
| image_caption               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                     = Finland
| country_flag                = true
| state                       = [[Lappland, Finland|Lappland]]
| region                      =
| district                    =
| municipality                =
<!-- *** Huvudflod, föremål i området mm *** -->
| parent                      =
| city                        =
| landmark                    =
<!-- *** Bifloder *** -->
| tributary_left              =
| tributary_right             =
<!-- *** Lägen, källa och mynning *** -->
| source                      =
| source_location             =
| source_region               =
| source_country              =
| source_elevation            =
| source_lat_d                =
| source_lat_m                =
| source_lat_s                =
| source_lat_NS               =
| source_long_d               =
| source_long_m               =
| source_long_s               =
| source_long_EW              =
| source1                     =
| source1_location            =
| source1_region              =
| source1_country             =
| source1_elevation           =
| source1_lat_d               =
| source1_lat_m               =
| source1_lat_s               =
| source1_lat_NS              =
| source1_long_d              =
| source1_long_m              =
| source1_long_s              =
| source1_long_EW             =
| source_confluence           =
| source_confluence_location  =
| source_confluence_region    =
| source_confluence_country   =
| source_confluence_elevation =
| source_confluence_lat_d     =
| source_confluence_lat_m     =
| source_confluence_lat_s     =
| source_confluence_lat_NS    =
| source_confluence_long_d    =
| source_confluence_long_m    =
| source_confluence_long_s    =
| source_confluence_long_EW   =
| mouth                       =
| mouth_location              =
| mouth_region                =
| mouth_country               =
| mouth_elevation             =
| mouth_lat_d                 =
| mouth_lat_m                 =
| mouth_lat_s                 =
| mouth_lat_NS                =
| mouth_long_d                =
| mouth_long_m                =
| mouth_long_s                =
| mouth_long_EW               =
<!-- *** Dimensioner och avrinningsområde *** -->
| length                      =
| width                       =
| depth                       =
| volume                      =
| watershed                   =
| watershed_decimals          =
<!-- *** Flöde *** -->
| discharge                   =
| discharge_max               =
| discharge_min               =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                        =
| free_type                   =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                         = {{Kartposition Finland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                 = Läge i Finland
| map_locator                 = Finland
| map_locator_x               =
| map_locator_y               =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                   =
| lat_d                       = 67.71194
| long_d                      = 27.17361
| state_type                  = Landskap
| elevation                   =
| timezone_label              = Europe/Helsinki
| utc_offset                  = +2
| utc_offset_DST              = +3
| timezone                    = [[Eastern European Time|EET]]
| timezone_DST                = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
| geonames                    = 647630
}}

'''Louejoki''' är <!--H.STM-->ett [[vattendrag]] i [[Finland]].<ref name = "gn647630"/>   Det ligger i landskapet <!--ADM1-->[[Lappland, Finland|Lappland]], i den norra delen av landet, {{formatnum:800}} km norr om huvudstaden [[Helsingfors]].

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn647630">[{{Geonameslänk|gnid=647630|name=louejoki}} Louejoki] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2014-09-05; databasdump nerladdad 2016-04-24</ref>
</references>

[[Kategori:Vattendrag i Lappland, Finland]]

Land: Finland

Landskap: Lappland

Tidszon: EET (UTC+2)

- sommartid: EEST (UTC+3)


text:
# Axioma Ethica Odini
Axioma Ethica Odini är det elfte studioalbumet med det norska metal-bandet Enslaved. Albumet utgavs hösten 2010 av skivbolaget Indie Productions i Europa och av Nuclear Blast i USA.

## Låtlista
1. "Ethica Odini"(Kjetil Tvedte Grutle/Ivar Skontorp Peersen) – 7:59
2. "Raidho" (Peersen) – 6:02
3. "Waruun" (Peersen) – 6:42
4. "The Beacon" (Grutle/Peersen) – 5:38
5. "Axioma" (Grutle/Peersen) – 2:20
6. "Giants" (Grutle/Peersen) – 6:37
7. "Singular" (Peersen) – 7:43
8. "Night Sight" (Peersen) – 7:37
9. "Lightening" (Grutle/Peersen) – 7:51

## Medverkande
Enslaved
- Grutle Kjellson (eg. Kjetil Tvedte Grutle) – sång, basgitarr, synthesizer
- Ivar Bjørnson (Ivar Skontorp Peersen) – gitarr, ljudeffekter, synthesizer
- Ice Dale (Arve Isdal) – sologitarr
- Herbrand Larsen – keyboard, orgel, sång, synthesizer
- Cato Bekkevold – trummor, percussion

Produktion
- Grutle Kjellson – producer, omslagsdesign
- Ivar Bjørnson – producer, ljudtekniker
- Ice Dale – ljudtekniker
- Herbrand Larsen – producent, ljudtekniker
- Iver Sandøy – producent, ljudtekniker
- Jens Bogren – mixning
- Chris Sansom – mastering
- Truls Espedal – omslagsdesign
- Mirjam O. Vikingstad – foto

title: Axioma Ethica Odini

wikitext:
{{Album infobox
|Typ          = studio
|Namn         = Axioma Ethica Odini
|bild         =
|bildstorlek  =
|bildtext     =
|Mera text    =
|Artist       = [[Enslaved]]
|Utgivning    = [[27 september]] [[2010]]
|Inspelad     = I Duper Studio, [[Bergen]] & Solslottet Studio, Bergen
|Genre        = [[Progressiv metal]], [[viking metal]], [[black metal]]
|Längd        = 58:29
|Språk        =
|Skivbolag    = Indie Productions (Europa), [[Nuclear Blast]] (USA)
|Regissör     =
|Producent    = [[Enslaved]]
|Ljudtekniker =
|Recensioner  = [[Allmusic]] {{rating-5|3.5}}<ref>[http://www.allmusic.com/album/axioma-ethica-odini-mw0002037211 Recension av Eduardo Rivadavia på allmusic.com]</ref>
|Kronologi    =
|Förra album  = ''[[Vertebrae (musikalbum)|Vertebrae]]''
([[2008]])
|Detta album  = '''''Axioma Ethica Odini'''''
([[2010]])
|Nästa album  = ''[[RIITIIR]]''
([[2012]])
|Misc         =
|Singlar      =
}}

'''Axioma Ethica Odini''' är det elfte [[Studioalbum|studioalbumet]] med det [[Norge|norska]] [[Heavy metal|metal-bandet]] [[Enslaved]]. Albumet utgavs hösten 2010 av skivbolaget Indie Productions i Europa och av [[Nuclear Blast]] i USA.<ref>[https://www.discogs.com/Enslaved-Axioma-Ethica-Odini/release/2497485 Discogs.com: Enslaved – Axioma Ethica Odini]</ref>

==Låtlista==
#"Ethica Odini"(Kjetil Tvedte Grutle/Ivar Skontorp Peersen) – 7:59
#"Raidho" (Peersen) – 6:02
#"Waruun" (Peersen) – 6:42
#"The Beacon" (Grutle/Peersen) – 5:38
#"Axioma" (Grutle/Peersen) – 2:20
#"Giants" (Grutle/Peersen) – 6:37
#"Singular" (Peersen) – 7:43
#"Night Sight" (Peersen) – 7:37
#"Lightening" (Grutle/Peersen) – 7:51

== Medverkande ==
;Enslaved
*[[Grutle Kjellson]] (eg. Kjetil Tvedte Grutle) – [[sång]], [[basgitarr]], [[synthesizer]]
*[[Ivar Bjørnson]] (Ivar Skontorp Peersen) – [[gitarr]], [[Ljudeffekt|ljudeffekter]], synthesizer
*[[Arve Isdal|Ice Dale]] (Arve Isdal) – [[sologitarr]]
*Herbrand Larsen – [[keyboard]], [[orgel]], sång, synthesizer
*Cato Bekkevold – [[trummor]], [[percussion]]

;Produktion
*Grutle Kjellson – [[Musikproducent|producer]], omslagsdesign
*Ivar Bjørnson – producer, [[Ljudteknik|ljudtekniker]]
*Ice Dale – ljudtekniker
*Herbrand Larsen – producent, ljudtekniker
*Iver Sandøy – producent, ljudtekniker
*Jens Bogren – [[Ljudmix|mixning]]
*Chris Sansom – [[mastering]]
*Truls Espedal – omslagsdesign
*Mirjam O. Vikingstad – foto

==Referenser==
<references/>

==Externa länkar==
*[http://www.metal-archives.com/albums/Enslaved/Axioma_Ethica_Odini/280456 Metal-archives: Axioma Ethica Odini]

[[Kategori:Musikalbum 2010]]
[[Kategori:Album av Enslaved]]

title: Studioalbum av Enslaved

Utgivning: 27 september 2010

Inspelat: I Duper Studio, Bergen & Solslottet Studio, Bergen

Genre: Progressiv metal, viking metal, black metal

Skivbolag: Indie Productions (Europa), Nuclear Blast (USA)

Producent: Enslaved

title: Professionella recensioner

Professionella recensioner: Allmusic

title: Enslaved-kronologi

Vertebrae · (2008): Axioma Ethica Odini · (2010) · RIITIIR · (2012)


text:
# Desa Cangkir
Desa Cangkir är en administrativ by i Indonesien.   Den ligger i provinsen Jawa Timur, i den västra delen av landet, 700 km öster om huvudstaden Jakarta.

title: Desa Cangkir

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Indonesien|datum=2016-07}}
{{geobox
| 1                    = Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Desa Cangkir
| native_name          =
| other_name           = Cangkir
| category             = Administrativ by
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Indonesien
| country_flag         = true
| state                = [[Jawa Timur]]
| state_type           = Provins
| region               =
| region_type          =
| district             =
| district_type        =
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           =
| population_date      =
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Western Indonesian Time|WIT]]
| utc_offset           = +7
| timezone_DST         =
| utc_offset_DST       =
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Indonesien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Indonesien
| map_locator          = Indonesien
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| lat_d                = -7.3604
| long_d               = 112.63711
| municipality         = Desa Cangkir
| municipality_type    = Administrativ by
| elevation            = 12
| timezone_label       = Asia/Jakarta
| geonames             = 6834332
}}

'''Desa Cangkir''' är <!--A.ADM4-->en [[Indonesiens administrativa indelning|administrativ by]] i [[Indonesien]].<ref name = "gn6834332"/>   Den ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Jawa Timur]], i den västra delen av landet, {{formatnum:700}} km öster om huvudstaden [[Jakarta]].

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn6834332">[{{Geonameslänk|gnid=6834332|name=desa%20cangkir}} Desa Cangkir] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-20; databasdump nerladdad 2015-11-27</ref>

</references>

[[Kategori:Indelningar i Jawa Timur]]

Land: Indonesien

Provins: Jawa Timur

Administrativ by: Desa Cangkir

Tidszon: WIT (UTC+7)


text:
# Creptotrema funduli
Creptotrema funduli är en plattmaskart. Creptotrema funduli ingår i släktet Creptotrema och familjen Allocreadiidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Creptotrema funduli

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|plattmask|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Creptotrema funduli''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Plattmaskar]]
| phylum = Platyhelminthes
| classis_sv = [[Sugmaskar]]
| classis = Trematoda
| ordo_sv =
| ordo = [[Plagiorchiida]]
| familia_sv =
| familia = [[Allocreadiidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Creptotrema]]
| species_sv =
| species = '''Creptotrema funduli'''
| taxon = Creptotrema funduli
| taxon_authority =
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Creptotrema funduli'''''<ref name = "col3"/> är en [[plattmaskar|plattmask]]art. ''Creptotrema funduli'' ingår i [[släkte]]t ''[[Creptotrema]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Allocreadiidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/creptotrema+funduli/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col3"> (1996) , database, NODC Taxonomic Code</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Sugmaskar]]
[[Kategori:Creptotrema|funduli]]

title: Systematik

Stam: Plattmaskar · Platyhelminthes

Klass: Sugmaskar · Trematoda

Ordning: Plagiorchiida

Familj: Allocreadiidae

Släkte: Creptotrema

Art: Creptotrema funduli

title: Vetenskapligt namn


text:
# Notogonioides erythropus
Notogonioides erythropus är en insektsart som beskrevs av Hermann Burmeister. Notogonioides erythropus ingår i släktet Notogonioides och familjen hornstritar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Notogonioides erythropus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-04}}
{{Taxobox
| name = ''Notogonioides erythropus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Hornstritar]]
| familia = Membracidae
| genus_sv =
| genus = [[Notogonioides]]
| species_sv =
| species = '''Notogonioides erythropus'''
| taxon = Notogonioides erythropus
| taxon_authority = [[Hermann Burmeister|Burmeister]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Membracoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Notogonioides erythropus'''''<ref name = "COL"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av [[Hermann Burmeister]]. ''Notogonioides erythropus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Notogonioides]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[hornstritar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/notogonioides+erythropus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''MOWD: Membracoidea of the World Database''. McKamey S., 2010-11-23</ref>
</references>

[[Kategori:Hornstritar]]
[[Kategori:Notogonioides|erythropus]]

title: Systematik

Överfamilj: Membracoidea

Familj: Hornstritar · Membracidae

Släkte: Notogonioides

Art: Notogonioides erythropus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Burmeister


text:
# Laxarby
Laxarby är en bebyggelse norr om Laxarby kyrka i Laxarby socken  i Bengtsfors kommun. Från 2015 avgränsar SCB här en småort.

title: Laxarby

wikitext:
{{Ortsfakta WD
| form = småort
}}
'''Laxarby''' är en bebyggelse norr om [[Laxarby kyrka]] i [[Laxarby socken]]  i [[Bengtsfors kommun]]. Från 2015 avgränsar [[SCB]] här en [[småort]].<ref>[http://www.scb.se/hitta-statistik/statistik-efter-amne/miljo/markanvandning/smaorter-arealer-befolkning/pong/tabell-och-diagram/forandringar-i-antalet-smaorter-2010-2015/ Förändringar i antalet småorter 2010-2015], [[Statistiska centralbyrån]], 19 december 2016.</ref>
== Källor ==
<references/>

{{Bengtsfors kommun}}

[[Kategori:Orter i Bengtsfors kommun]]
[[Kategori:Småorter i Sverige]]

Land: Sverige

Landskap: Dalsland

Län: Västra Götalands län

Kommun: Bengtsfors kommun

Distrikt: Laxarby distrikt

Befolkningstäthet: 1,15 inv./hektar

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)


text:
# Wårgårda herrgård

Vårgårda herrgård är en herrgård i Vårgårda i Västergötland. Den bildades på 1700-talet med nuvarande omfattning från 1756. 1840 köptes den av Fredrik Sundler som brukar ses som Vårgårdas grundare och den nuvarande huvudbyggnaden byggdes. Aron Heyman köpte Vårgårda herrgård 1859 och inledde satsningen på kvarnverksamhet 1871. Herrgården med bolaget AB A Heyman blev känt för tillverkningen av Vårgårdaris och Doggy hundfoder.

title: Wårgårda herrgård

wikitext:
{{Coord|58|1|13|N|12|47|11|E|region:SE|display=title}}
'''Vårgårda herrgård''' är en herrgård i [[Vårgårda]] i [[Västergötland]]. Den bildades på 1700-talet med nuvarande omfattning från 1756.<ref>http://wargardaherrgard.se/om-oss</ref> 1840 köptes den av [[Fredrik Sundler]] som brukar ses som Vårgårdas grundare och den nuvarande huvudbyggnaden byggdes. [[Aron Heyman]] köpte Vårgårda herrgård 1859 och inledde satsningen på [[Vårgårda kvarn|kvarnverksamhet]] 1871.<ref>{{Webbref |url=https://alfresco.vgregion.se/alfresco/service/vgr/storage/node/content/workspace/SpacesStore/e9cb62c4-1c35-4456-977b-c9a8acc8b71f/Kulturhistorisk%20utredning%20V%C3%A5rg%C3%A5rda%20Kvarn.pdf?a=false&guest=true |titel=Kulturhistorisk utvärdering Vårgårda kvarn, Regionmuseum Västra Götaland, Ulrika Lindh, Kristina Alm, 2006 |hämtdatum=2015-06-20 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20150620165314/https://alfresco.vgregion.se/alfresco/service/vgr/storage/node/content/workspace/SpacesStore/e9cb62c4-1c35-4456-977b-c9a8acc8b71f/Kulturhistorisk%20utredning%20V%C3%A5rg%C3%A5rda%20Kvarn.pdf?a=false&guest=true |arkivdatum=2015-06-20 }}</ref> Herrgården med bolaget [[AB A Heyman]] blev känt för tillverkningen av [[Vårgårdaris]] och [[Doggy]] hundfoder.

==Noter==
<references/>

==Externa länkar==
* [https://runeberg.org/rosenberg/2/1068.html Vårgårda], i Carl Martin Rosenberg: ''Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige'', Stockholm 1882-1883
* [https://runeberg.org/hgsl/7/0431.html Wårgårda] i ''Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige'' i 7 band, Stockholm 1856-1870

[[Kategori:Herrgårdar i Västergötland]]
[[Kategori:Byggnader och anläggningar i Vårgårda kommun]]


text:
# Breutelia angustiretis
Breutelia angustiretis är en bladmossart som beskrevs av Edwin Bunting Bartram 1946. Breutelia angustiretis ingår i släktet gullhårsmossor, och familjen Bartramiaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Breutelia angustiretis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|bladmoss|datum=2014-08}}
{{Taxobox
| name = ''Breutelia angustiretis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Bladmossor]]
| divisio = Bryophyta
| classis_sv = [[Egentliga bladmossor]]
| classis = Bryopsida
| ordo_sv =
| ordo = [[Bryales]]
| familia_sv =
| familia = [[Bartramiaceae]]
| genus_sv = [[Gullhårsmossor]]
| genus = Breutelia
| species_sv =
| species = '''Breutelia angustiretis'''
| taxon = Breutelia angustiretis
| taxon_authority = [[Edwin Bunting Bartram|E. B. Bartram]], 1946
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Breutelia angustiretis'''''<ref name = "C132"/><ref name = "C133"/><ref name = "C134"/><ref name = "C135"/> är en [[bladmossor|bladmoss]]art som beskrevs av [[Edwin Bunting Bartram]] 1946. ''Breutelia angustiretis'' ingår i [[släkte]]t [[Breutelia|gullhårsmossor]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[Bartramiaceae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/1186319|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Crosby, M. R. and others - REVISED, 1999REVISED: accepted in a monograph, revision, or descriptive flora since 1963 ''Checklist Mosses''</ref>
<ref name = "C133">Matteri, C. M., 1985Bryophyta, Musci. Bartramiaceae ''Fl. Criptog. Tierra del Fuego''</ref>
<ref name = "C134">E. B. Bartram, 1946 ''Farlowia''</ref>
<ref name = "C135">Matteri, C. M., 1973El género ~Breutelia~ (Bartramiaceae, Musci) en la región Andino-patagónica ''Revista Mus. Argent. Ci. Nat., Bernardino Rivadavia Inst. Nac. Invest. Ci. Nat., Bot.''</ref>
<ref name = "source">[http://www.mobot.org/mobot/tropicos/most/checklist.shtml MOST: Moss TROPICOS Database]</ref>
</references>

[[Kategori:Gullhårsmossor]]
[[Kategori:Breutelia|angustiretis]]

title: Systematik

Division: Bladmossor · Bryophyta

Klass: Egentliga bladmossor · Bryopsida

Ordning: Bryales

Familj: Bartramiaceae

Släkte: Gullhårsmossor · Breutelia

Art: Breutelia angustiretis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Breutelia angustiretis

Auktor: E. B. Bartram, 1946


text:
# Coenosia capitulata
Coenosia capitulata är en tvåvingeart som beskrevs av Stein 1910. Coenosia capitulata ingår i släktet Coenosia och familjen husflugor.
Artens utbredningsområde är Sri Lanka. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Coenosia capitulata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Coenosia capitulata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Husflugor]]
| familia = Muscidae
| genus_sv =
| genus = [[Coenosia]]
| species_sv =
| species = '''Coenosia capitulata'''
| taxon = Coenosia capitulata
| taxon_authority = [[Stein (auktor)|Stein]], 1910
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Coenosia capitulata'''''<ref name = "COL"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som beskrevs av [[Stein (auktor)|Stein]] 1910. ''Coenosia capitulata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Coenosia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[husflugor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Sri Lanka]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/coenosia+capitulata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''Systema Dipterorum''. Pape T. & Thompson F.C. (eds), 2011-01-06</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om husflugor}}

[[Kategori:Husflugor]]
[[Kategori:Coenosia|capitulata]]

title: Systematik

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Familj: Husflugor · Muscidae

Släkte: Coenosia

Art: Coenosia capitulata

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Stein, 1910