text:
# Kärnkraft i Japan
Japan har haft ett program för kärnkraft sedan 1954. Efter oljekrisen på 1970-talet började Japan liksom Sverige bygga ut kärnkraft i snabbare takt främst för att minska ett oljeberoende och försurande utsläpp. Under åren har det japanska regeringskansliet med jämna mellanrum presenterat vitböcker om sin energipolitik. Utveckling och genomförande har inte varit problemfritt. Kärnkraftsfrågan har en särskild dimension i Japan och motstånd hos allmänheten och misstroende har fått näring av olika incidenter.
År 2003 antogs The Basic Energy Policy Law, enligt vilken ytterligare tio nya reaktorer skulle byggas fram till 2020.
År 2011 hade Japan närmare 60 reaktorer i drift som stod för cirka en tredjedel av landets elproduktion. Japan var därmed världens tredje största producent av kärnkraftsel. Allt detta förändrades radikalt i och med Fukushima-olyckan i mars 2011.
Efter Fukushima-olyckan stängdes successivt alla reaktorer i Japan, och den gamla tillsynsmyndigheten avvecklades och ersattes 2012 med den nybildade NRA - National Regulatority Authority. Nya kärnkraftregler trädde i kraft 2013, vilka har bidragit till att närmare hälften av landets reaktorer är eller kommer att avvecklas. I december 2024 är 14 reaktorer i drift, medan ytterligare 13 planerar eller genomgår ombyggnader för att kunna återstarta senare.

## Elproduktion per energislag i Japan 2000-2019
Diagrammet visar elproduktionen i Japan 2000–2019 uppdelat efter energikälla. Fram till Fukushimaolyckan 2011 var kärnkraftens andel av elproduktionen cirka en tredjedel, men i samband med olyckan stängdes samtliga reaktorer. Nya kärnkraftregler togs fram som trädde i kraft i juli 2013, och med början 2015 har reaktorer återstartats efter att ha gjort olika åtgärder för att uppfylla de nya kärnkraftsreglerna.
Elproduktion TWh/årÅr0200400600800100012002000200320062009201220152018Förnybart (exkl vattenkraft)VattenkraftKärnkraftNaturgasOljaKol

## Historik
Japan startade sitt program för kärnenergi 1954. Lagen Atomic Energy Basic Law inskränkte programmet till att omfatta enbart fredliga ändamål.
Japans första kärnreaktor var av typen magnox, gaskyld och grafitmodererad, och var i drift mellan 1966 och 1998 vid Tōkai kärnkraftverk. Efterföljande reaktorer har till en dominerande del varit av BWR-typ och ABWR, medan ett mindre antal varit av PWR-typ.
Ett mindre antal test- och prototyp-reaktorer av olika typer har byggts. 1986 påbörjades uppförandet av Monju kärnkraftverk som var av typen bridreaktor. Den hade första anslutning mot nät i augusti 1995, men drabbades kort därefter av bland annat en brand som gjorde att reaktorn aldrig kom i reguljär drift. I december 2017 beslutades slutgiltigt att stänga och riva reaktorn. Samtliga reaktorer är kustförlagda och utnyttjar havsvatten för kondensorkylningen.

## Upparbetning
Japan skickade fram till 1998 det mesta av sitt använda kärnbränsle till England och Frankrike för upparbetning. Sedan 1999 stannar det använda bränslet i Japan för egen upparbetning. År 2009 skedde den första laddningen med MOX-bränsle från upparbetningen gjord utomlands i Genkai reaktor 3, och MOX-bränsle används sedan 2022 även i Ikata 3 och Takahama 3 and 4.
1993 började bygget av en egen upparbetningsanläggning i Rokkasho i första hand för framställning av MOX-bränsle som planerades stå färdig 1997. Projektet har dock blivit försenat flera gånger och upparbetningsanläggningen beräknas stå färdig 2022[Uppdatering behövs] och produktionsanläggningen för MOX-bränslet 2024.

## Fusionskraft
Japan är en av deltagande parter i det internationella fullskalesamarbetet kring anläggningen ITER.

## Kärnkraftslägen
1. Fugen, 1 Tungvatten BWR
2. Fukushima I, 6 BWR
3. Fukushima II, 4 BWR
4. Genkai, 4 PWR
5. Hamaoka, 4 BWR + 1 ABWR
6. Higashidōri, 1 BWR
7. Ikata, 3 PWR
8. Kashiwazaki-Kariwa, 5 BWR + 2 ABWR
9. Mihama, 3 PWR
10. Monju, 1 bridreaktor
11. Ōi, 4 PWR
12. Ōma, 1 ABWR
13. Onagawa, 3 BWR
14. Sendai, 2 PWR
15. Shika, 1 BWR + 1 ABWR
16. Shimane, 2 BWR + 1 ABWR
17. Takahama, 4 PWR
18. Tōkai, 1 BWR
19. Tomari, 2 PWR
20. Tsuruga, 1 BWR +1 PWR

## Översikt reaktorer i Japan
I tabellen nedan återfinns en uppräkning av samtliga reaktorer i Japan, undantaget några mindre forsknings- och prototyp-reaktorer.
Många av reaktorerna i Japan är av typerna BWR-3/4/5 eller ABWR, som är olika generationer av kokvattenreaktorer konstruerade av General Electric. Ett antal reaktorer är tryckvattenreaktorer, där några konstruerats av Westinghouse (WH) medan de flesta är konstruerade av Mitsubishi (M). Tryckvattenreaktorer kännetecknas bland annat av hur många reaktorkylkretsar ("loopar") reaktorn har, där 2 loopar är en "liten" reaktor, 3 loopar är det vanligaste och 4 loopar är en "stor" reaktor.
Tabellen anger byggstart, "första fasning" som är första gången anläggningen levererar ström till yttre nät, samt "kommersiell drift" som är när reaktorn har genomgått provdrift och lämnats över från leverantörern till beställaren.
Fukushima-olyckan i mars 2011 var en dramatisk händelse i Japan som medförde att samtliga reaktorer successivt stängdes. Nya kärnkraftsregler infördes i juli 2013, och därefter fick samtliga verk lämna in ansökan om "Permission for change in reactor installation" som innehöll en beskrivning av hur kraftverksägaren avsåg att uppfylla kraven i de nya reglerna. När myndigheten godkänt ansökan vidtas åtgärder för att utföra och implementera dessa större eller mindre anläggningsändringar och därefter återstarta anläggningen.
I december 2024 hade 14 reaktorer genomfört hela processen och återstartat. Ett antal reaktorer har fått sin ansökan godkänd, men har ännu inte fullföljt planerade ändringar, och för vissa reaktorer pågår alltjämt granskning av ansökan. Ett antal reaktorer har ännu inte ansökt om licens vilket kan tyda på svårigheter att man mer än 10 år efter införandet av de nya reglerna ännu inte presenterat en plan för hur de ska uppfyllas. För ytterligare ett antal reaktorer har beslut tagits om nedläggning då det av olika orsaker skulle bli svårt eller alltför kostsamt att uppgradera till de nya kraven.
| Kod | Färg    | Beskrivning                        | Antal (2025-06-25)   |
| --- | ------- | ---------------------------------- | -------------------- |
| 0   | Grå     | Stängning beslutad                 | 23 (+1 stängd 1998)  |
| 1   | Orange  | Ansökan om licens ej insänd        | 8                    |
| 2   | Gul     | Ansökan om licens under granskning | 9 (varav 2 nybyggen) |
| 3   | Ljusröd | Ansökan om licens underkänd        | 1                    |
| 4   | Grön    | Licens godkänd                     | 3                    |
| 5   | Blå     | Återstartad                        | 14                   |

| TEPCO    | Fukushima I eller Fukushima Daiichi |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| TEPCO    | Fukushima I eller Fukushima Daiichi | 1F1       | BWR-3       | 439  | 1967-07-25 | 1970-11-17 | 1971-03-26 |            |            |            | 2011-05-19 |
| TEPCO    | Fukushima I eller Fukushima Daiichi | 1F2       | BWR-4       | 760  | 1969-06-09 | 1973-12-24 | 1974-07-18 |            |            |            | 2011-05-19 |
| TEPCO    | Fukushima I eller Fukushima Daiichi | 1F3       | BWR-4       | 760  | 1970-12-28 | 1974-10-26 | 1976-03-27 |            |            |            | 2011-05-19 |
| TEPCO    | Fukushima I eller Fukushima Daiichi | 1F4       | BWR-4       | 760  | 1973-02-12 | 1978-02-24 | 1978-10-12 |            |            |            | 2011-05-19 |
| TEPCO    | Fukushima I eller Fukushima Daiichi | 1F5       | BWR-4       | 760  | 1972-05-22 | 1977-09-22 | 1978-04-18 |            |            |            | 2013-12-17 |
| TEPCO    | Fukushima I eller Fukushima Daiichi | 1F6       | BWR-5       | 1067 | 1973-10-26 | 1979-05-04 | 1979-10-24 |            |            |            | 2013-12-17 |
| TEPCO    | Fukushima II eller Fukushima Daini  |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| TEPCO    | Fukushima II eller Fukushima Daini  | 2F1       | BWR-5       | 1067 | 1976-03-16 | 1981-07-31 | 1982-04-20 |            |            |            | 2019-09-30 |
| TEPCO    | Fukushima II eller Fukushima Daini  | 2F2       | BWR-5       | 1067 | 1979-05-25 | 1983-06-23 | 1984-02-03 |            |            |            | 2019-09-30 |
| TEPCO    | Fukushima II eller Fukushima Daini  | 2F3       | BWR-5       | 1067 | 1981-03-23 | 1984-12-14 | 1985-06-21 |            |            |            | 2019-09-30 |
| TEPCO    | Fukushima II eller Fukushima Daini  | 2F4       | BWR-5       | 1067 | 1981-05-28 | 1986-12-17 | 1987-08-25 |            |            |            | 2019-09-30 |
| Kyushu   | Genkai                              |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| Kyushu   | Genkai                              | 1         | M (2-loop)  | 529  | 1971-09-15 | 1975-02-14 | 1975-10-15 |            |            |            | 2015-04-27 |
| Kyushu   | Genkai                              | 2         | M (2-loop)  | 529  | 1977-02-01 | 1980-06-03 | 1981-03-30 |            |            |            | 2019-04-09 |
| Kyushu   | Genkai                              | 3         | M (4-loop)  | 1127 | 1988-06-01 | 1993-06-15 | 1994-03-18 | 2013-07-12 | 2017-01-18 | 2018-03-23 |            |
| Kyushu   | Genkai                              | 4         | M (4-loop)  | 1127 | 1992-07-15 | 1996-11-12 | 1997-07-25 | 2013-07-12 | 2017-01-18 | 2018-06-16 |            |
| Chubu    | Hamaoka                             |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| Chubu    | Hamaoka                             | 1         | BWR-4       | 516  | 1971-06-10 | 1974-08-13 | 1976-03-17 |            |            |            | 2009-01-30 |
| Chubu    | Hamaoka                             | 2         | BWR-4       | 814  | 1974-06-14 | 1978-05-04 | 1978-11-29 |            |            |            | 2009-01-30 |
| Chubu    | Hamaoka                             | 3         | BWR-5       | 1056 | 1983-04-18 | 1987-01-20 | 1987-08-28 | 2015-06-16 |            |            |            |
| Chubu    | Hamaoka                             | 4         | BWR-5       | 1092 | 1989-10-13 | 1993-01-27 | 1993-09-03 | 2015-01-26 |            |            |            |
| Chubu    | Hamaoka                             | 5         | ABWR        | 1325 | 2000-07-12 | 2004-04-30 | 2005-01-18 |            |            |            |            |
| Tohoku   | Higashi Dori                        |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| Tohoku   | Higashi Dori                        | 1         | BWR-5       | 1067 | 2000-11-07 | 2005-03-09 | 2005-12-08 | 2014-06-10 |            |            |            |
| Shikoku  | Ikata                               |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| Shikoku  | Ikata                               | 1         | M (2-loop)  | 538  | 1973-09-01 | 1977-02-17 | 1977-09-30 |            |            |            | 2016-05-10 |
| Shikoku  | Ikata                               | 2         | M (2-loop)  | 538  | 1978-08-01 | 1981-08-19 | 1982-03-19 |            |            |            | 2018-05-23 |
| Shikoku  | Ikata                               | 3         | M (3-loop)  | 846  | 1990-10-01 | 1994-03-29 | 1994-12-15 | 2013-07-08 | 2015-07-15 | 2016-08-12 |            |
| TEPCO    | Kashiwazaki Kariwa                  |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| TEPCO    | Kashiwazaki Kariwa                  | 1         | BWR-5       | 1067 | 1980-06-05 | 1985-02-13 | 1985-09-18 |            |            |            |            |
| TEPCO    | Kashiwazaki Kariwa                  | 2         | BWR-5       | 1067 | 1985-11-18 | 1990-02-08 | 1990-09-28 |            |            |            |            |
| TEPCO    | Kashiwazaki Kariwa                  | 3         | BWR-5       | 1067 | 1989-03-07 | 1992-12-08 | 1993-08-11 |            |            |            |            |
| TEPCO    | Kashiwazaki Kariwa                  | 4         | BWR-5       | 1067 | 1990-03-05 | 1993-12-21 | 1994-08-11 |            |            |            |            |
| TEPCO    | Kashiwazaki Kariwa                  | 5         | BWR-5       | 1067 | 1985-06-20 | 1989-09-12 | 1990-04-10 |            |            |            |            |
| TEPCO    | Kashiwazaki Kariwa                  | 6         | ABWR        | 1315 | 1992-11-03 | 1996-01-29 | 1996-11-07 | 2013-09-27 | 2017-12-27 |            |            |
| TEPCO    | Kashiwazaki Kariwa                  | 7         | ABWR        | 1315 | 1993-07-01 | 1996-12-17 | 1997-07-02 | 2013-09-27 | 2017-12-27 |            |            |
| Kansai   | Mihama                              |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| Kansai   | Mihama                              | 1         | WH (2-loop) | 320  | 1967-02-01 | 1970-08-08 | 1970-11-28 |            |            |            | 2015-04-27 |
| Kansai   | Mihama                              | 2         | M (2-loop)  | 470  | 1968-05-29 | 1972-04-21 | 1972-07-25 |            |            |            | 2015-04-27 |
| Kansai   | Mihama                              | 3         | M (3-loop)  | 780  | 1972-08-07 | 1976-02-19 | 1976-12-01 | 2015-03-17 | 2016-10-05 | 2021-06-23 |            |
| Kansai   | Ohi                                 |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| Kansai   | Ohi                                 | 1         | WH (4-loop) | 1120 | 1972-10-26 | 1977-12-23 | 1979-03-27 |            |            |            | 2018-03-01 |
| Kansai   | Ohi                                 | 2         | WH (4-loop) | 1120 | 1972-12-08 | 1978-10-11 | 1979-12-05 |            |            |            | 2018-03-01 |
| Kansai   | Ohi                                 | 3         | M (4-loop)  | 1127 | 1987-10-03 | 1991-06-07 | 1991-12-18 | 2013-07-08 | 2017-05-24 | 2018-03-14 |            |
| Kansai   | Ohi                                 | 4         | M (4-loop)  | 1127 | 1988-06-13 | 1992-06-19 | 1993-02-02 | 2013-07-08 | 2017-05-24 | 2018-05-09 |            |
| J-power  | Oma                                 |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| J-power  | Oma                                 | 1         | ABWR        | 1328 | 2010-05-07 |            |            | 2014-12-16 |            |            |            |
| Tohoku   | Onagawa                             |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| Tohoku   | Onagawa                             | 1         | BWR-4       | 498  | 1980-07-08 | 1983-11-18 | 1984-06-01 |            |            |            | 2018-12-21 |
| Tohoku   | Onagawa                             | 2         | BWR-5       | 796  | 1991-04-12 | 1994-12-23 | 1995-07-28 | 2013-12-27 | 2020-02-26 | 2024-10-29 |            |
| Tohoku   | Onagawa                             | 3         | BWR-5       | 796  | 1998-01-23 | 2001-05-30 | 2002-01-30 |            |            |            |            |
| Kyushu   | Sendai                              |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| Kyushu   | Sendai                              | 1         | M (3-loop)  | 846  | 1979-12-15 | 1983-09-16 | 1984-07-04 | 2013-07-08 | 2014-09-10 | 2015-08-11 |            |
| Kyushu   | Sendai                              | 2         | M (3-loop)  | 846  | 1981-10-12 | 1985-04-05 | 1985-11-28 | 2013-07-08 | 2014-09-10 | 2015-10-15 |            |
| Hokuriku | Shika                               |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| Hokuriku | Shika                               | 1         | BWR-5       | 505  | 1989-07-01 | 1993-01-12 | 1993-07-30 |            |            |            |            |
| Hokuriku | Shika                               | 2         | ABWR        | 1108 | 2001-08-20 | 2005-07-04 | 2006-03-15 | 2014-08-12 |            |            |            |
| Chugoku  | Shimane                             |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| Chugoku  | Shimane                             | 1         | BWR-3       | 439  | 1970-07-02 | 1973-12-02 | 1974-03-29 |            |            |            | 2015-04-30 |
| Chugoku  | Shimane                             | 2         | BWR-5       | 789  | 1985-02-02 | 1988-07-11 | 1989-02-10 | 2013-12-25 | 2021-09-15 | 2024-12-07 |            |
| Chugoku  | Shimane                             | 3         | ABWR        | 1325 | 2006-10-24 |            |            | 2018-08-10 |            |            |            |
| Kansai   | Takahama                            |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| Kansai   | Takahama                            | 1         | M (3-loop)  | 780  | 1970-04-25 | 1974-03-27 | 1974-11-14 | 2015-03-17 | 2016-04-20 | 2023-07-28 |            |
| Kansai   | Takahama                            | 2         | M (3-loop)  | 780  | 1971-03-09 | 1975-01-17 | 1975-11-14 | 2015-03-17 | 2016-04-20 | 2023-09-15 |            |
| Kansai   | Takahama                            | 3         | M (3-loop)  | 830  | 1980-12-12 | 1984-05-09 | 1985-01-17 | 2013-07-08 | 2015-02-12 | 2016-01-29 |            |
| Kansai   | Takahama                            | 4         | M (3-loop)  | 830  | 1981-03-19 | 1984-11-01 | 1985-06-05 | 2013-07-08 | 2015-02-12 | 2016-02-26 |            |
| JAPC     | Tokai                               |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| JAPC     | Tokai                               | 1         | MAGNOX      | 159  | 1961-03-01 | 1965-11-10 | 1966-07-25 |            |            |            | 1998-03-31 |
| JAPC     | Tokai                               | 2 (Daini) | BWR-5       | 1056 | 1973-10-03 | 1978-03-13 | 1978-11-28 | 2014-05-20 | 2018-09-26 |            |            |
| Hokkaido | Tomari                              |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| Hokkaido | Tomari                              | 1         | M (2-loop)  | 550  | 1985-04-18 | 1988-12-06 | 1989-06-22 | 2013-07-08 |            |            |            |
| Hokkaido | Tomari                              | 2         | M (2-loop)  | 550  | 1985-06-13 | 1990-08-27 | 1991-04-12 | 2013-07-08 |            |            |            |
| Hokkaido | Tomari                              | 3         | M (3-loop)  | 866  | 2004-11-18 | 2009-03-20 | 2009-12-22 | 2013-07-08 |            |            |            |
| JAPC     | Tsuruga                             |           |             |      |            |            |            |            |            |            |            |
| JAPC     | Tsuruga                             | 1         | BWR-2       | 341  | 1966-11-24 | 1969-11-16 | 1970-03-14 |            |            |            | 2015-04-27 |
| JAPC     | Tsuruga                             | 2         | M (4-loop)  | 1115 | 1982-11-06 | 1986-06-19 | 1987-02-17 | 2015-11-05 | 2024-11-13 |            |            |

## Incidenter
Den nu allt överskuggande incidenten är Fukushima-olyckan. Som en snabb följd av jordbävningen vid Tōhoku 2011 och den förödande tsunamin med kylsystemens haveri vid Fukushima I kärnkraftverket den 11 mars 2011, proklamerade myndigheterna ett nukleärt nödläge. Detta är första gången ett sådant undantagstillstånd har deklarerats i Japan och 140 000 bosatta inom 20 km avstånd från anläggningen evakuerats. Mängden utsläppta radionuklider är osäker och strålningsnivåerna har tidvis varit höga i och kring reaktorhallarna, varför krisläge fortfarande råder. Haverierna har bland annat gjort tre reaktorer obrukbara.
- Kärnkraftsolyckan i Tokaimura

title: Kärnkraft i Japan

wikitext:
[[Fil:Onagawa Nuclear Power Plant.jpg|thumb|[[Onagawa kärnkraftverk]].]]
'''[[Japan]]''' har haft ett program för [[kärnkraft]] sedan 1954. Efter [[Oljekrisen 1973|oljekrisen]] på 1970-talet började Japan liksom Sverige bygga ut kärnkraft i snabbare takt främst för att minska ett oljeberoende och försurande utsläpp. Under åren har det japanska regeringskansliet med jämna mellanrum presenterat [[Vitbok (skrift)|vitböcker]] om sin energipolitik. Utveckling och genomförande har inte varit problemfritt. [[Kärnkraftsfrågan]] har en särskild dimension i Japan och motstånd hos allmänheten och misstroende har fått näring av olika incidenter.

År 2003 antogs ''The Basic Energy Policy Law'', enligt vilken ytterligare tio nya reaktorer skulle byggas fram till 2020.

År 2011 hade Japan närmare 60 reaktorer i drift som stod för cirka en tredjedel av landets elproduktion. Japan var därmed världens tredje största producent av kärnkraftsel. Allt detta förändrades radikalt i och med Fukushima-olyckan i mars 2011.

Efter [[Fukushima-olyckan]] stängdes successivt alla reaktorer i Japan, och den gamla tillsynsmyndigheten avvecklades och ersattes 2012 med den nybildade NRA - National Regulatority Authority. Nya kärnkraftregler trädde i kraft 2013, vilka har bidragit till att närmare hälften av landets reaktorer är eller kommer att avvecklas. I december 2024 är 14 reaktorer i drift, medan ytterligare 13 planerar eller genomgår ombyggnader för att kunna återstarta senare.

==Elproduktion per energislag i Japan 2000-2019==
Diagrammet visar elproduktionen i Japan 2000–2019 uppdelat efter energikälla.<ref>{{Webbref|url=https://www.eia.gov/international/analysis/country/JPN|titel=Country overview - Japan|hämtdatum=2021-11-27|datum=2020-11-02|utgivare=EIA - U.S. Energy Information Administation}}</ref> Fram till Fukushimaolyckan 2011 var kärnkraftens andel av elproduktionen cirka en tredjedel, men i samband med olyckan stängdes samtliga reaktorer. Nya kärnkraftregler togs fram som trädde i kraft i juli 2013, och med början 2015 har reaktorer återstartats efter att ha gjort olika åtgärder för att uppfylla de nya kärnkraftsreglerna.<ref>{{Webbref|url=https://www.nsr.go.jp/data/000067212.pdf|titel=Enforcement of the New Regulatory Requirements for Commercial Nuclear Power Reactors|hämtdatum=|datum=2013-07-08|utgivare=NRA - Nuclear Regulation Authority|arkivurl=https://web.archive.org/web/20211014124641/https://www.nsr.go.jp/data/000067212.pdf|arkivdatum=2021-10-14}}</ref>
{{#chart:Japanese_electricity_production_by_type.chart}}

== Historik ==
Japan startade sitt program för kärnenergi 1954. Lagen Atomic Energy Basic Law inskränkte programmet till att omfatta enbart fredliga ändamål.

Japans första kärnreaktor var av typen [[magnox]], gaskyld och grafitmodererad, och var i drift mellan 1966 och 1998 vid [[Tōkai kärnkraftverk]]. Efterföljande reaktorer har till en dominerande del varit av [[BWR]]-typ och [[ABWR]], medan ett mindre antal varit av [[PWR]]-typ.

Ett mindre antal test- och prototyp-reaktorer av olika typer har byggts. 1986 påbörjades uppförandet av [[Monju kärnkraftverk]] som var av typen [[bridreaktor]]. Den hade första anslutning mot nät i augusti 1995, men drabbades kort därefter av bland annat en brand som gjorde att reaktorn aldrig kom i reguljär drift. I december 2017 beslutades slutgiltigt att stänga och riva reaktorn. Samtliga reaktorer är kustförlagda och utnyttjar havsvatten för [[kondensor]]kylningen.

== Upparbetning ==
Japan skickade fram till 1998 det mesta av sitt använda [[kärnbränsle]] till England och [[Frankrike]] för upparbetning. Sedan 1999 stannar det använda bränslet i Japan för egen [[upparbetning]].<ref name="mox">{{Webbref|titel=Japanese utilities revise MOX utilisation plan : Waste & Recycling - World Nuclear News|url=https://www.world-nuclear-news.org/Articles/Japanese-utilities-revise-MOX-utilisation-plan|verk=www.world-nuclear-news.org|hämtdatum=2022-02-05}}</ref> År 2009 skedde den första laddningen med [[MOX-bränsle]] från upparbetningen gjord utomlands i [[Genkai kärnkraftverk|Genkai]] reaktor 3, och MOX-bränsle används sedan 2022 även i [[Ikata kärnkraftverk|Ikata]] 3 och [[Takahama kärnkraftverk|Takahama]] 3 and 4.<ref>{{Webbref|titel=World Nuclear Association - World Nuclear News|url=https://www.world-nuclear-news.org/Articles/Japan-starts-using-MOX-fuel|verk=www.world-nuclear-news.org|hämtdatum=2022-02-05}}</ref>

1993 började bygget av en egen upparbetningsanläggning i [[Rokkasho]] i första hand för framställning av [[MOX-bränsle]] som planerades stå färdig 1997. Projektet har dock blivit försenat flera gånger och upparbetningsanläggningen beräknas stå färdig 2022{{Bäst före|20221231}} och produktionsanläggningen för MOX-bränslet 2024.<ref name="mox"/>

== Fusionskraft ==
Japan är en av deltagande parter i det internationella fullskalesamarbetet kring anläggningen ''[[International Thermonuclear Experimental Reactor|ITER]]''.

== Kärnkraftslägen ==
{{maplink|ram=ja|rambredd=400|ramhöjd=450|text=Kraftverkslägen enligt numrering i tabellen. Färgade efter det reaktorblock som är närmast start eller återstart efter Fukushimaolyckan, grå: nedlagd, gul: ansökt om återstart, grön: godkänd för återstart, blå: återstartad.|
typ=form|id=Q1500817|titel=Fugen|
typ2=form|id2=Q114295|titel2=Fukushima I|
typ3=form|id3=Q838816|titel3=Fukushima II|
typ4=form|id4=Q1513575|titel4=Genkai|
typ5=form|id5=Q995979|titel5=Hamaoka|
typ6=form|id6=Q2008105|titel6=Higashidōri|
typ7=form|id7=Q1201465|titel7=Ikata|
typ8=form|id8=Q725100|titel8=Kashiwazaki-Kariwa|
typ9=form|id9=Q384685|titel9=Mihama|
typ10=form|id10=Q1331046|titel10=Monju|
typ11=form|id11=Q1633906|titel11=Ōi|
typ12=form|id12=Q935091|titel12=Ōma|
typ13=form|id13=Q1067623|titel13=Onagawa|
typ14=form|id14=Q1735730|titel14=Sendai|
typ15=form|id15=Q672931|titel15=Shika|
typ16=form|id16=Q1739471|titel16=Shimane|
typ17=form|id17=Q1557429|titel17=Takahama|
typ18=form|id18=Q738945|titel18=Tōkai|
typ19=form|id19=Q367676|titel19=Tomari|
typ20=form|id20=Q1623116|titel20=Tsuruga|
typ21=punkt|id21=Q1500817|titel21=Fugen|markör21=-number|markörfärg21=#ddd|
typ22=punkt|id22=Q114295|titel22=Fukushima I|markör22=-number|markörfärg22=#ddd|
typ23=punkt|id23=Q838816|titel23=Fukushima II|markör23=-number|markörfärg23=#ddd|
typ24=punkt|id24=Q1513575|titel24=Genkai|markör24=-number|markörfärg24=#cce6ff|
typ25=punkt|id25=Q995979|titel25=Hamaoka|markör25=-number|markörfärg25=#ffffb3|
typ26=punkt|id26=Q2008105|titel26=Higashidōri|markör26=-number|markörfärg26=#ffffb3|
typ27=punkt|id27=Q1201465|titel27=Ikata|markör27=-number|markörfärg27=#cce6ff|
typ28=punkt|id28=Q725100|titel28=Kashiwazaki-Kariwa|markör28=-number|markörfärg28=#c6ffb3|
typ29=punkt|id29=Q384685|titel29=Mihama|markör29=-number|markörfärg29=#cce6ff|
typ30=punkt|id30=Q1331046|titel30=Monju|markör30=-number|markörfärg30=#ddd|
typ31=punkt|id31=Q1633906|titel31=Ōi|markör31=-number|markörfärg31=#cce6ff|
typ32=punkt|id32=Q935091|titel32=Ōma|markör32=-number|markörfärg32=#ffffb3|
typ33=punkt|id33=Q1067623|titel33=Onagawa|markör33=-number|markörfärg33=#c6ffb3|
typ34=punkt|id34=Q1735730|titel34=Sendai|markör34=-number|markörfärg34=#cce6ff|
typ35=punkt|id35=Q672931|titel35=Shika|markör35=-number|markörfärg35=#ffffb3|
typ36=punkt|id36=Q1739471|titel36=Shimane|markör36=-number|markörfärg36=#ffffb3|
typ37=punkt|id37=Q1557429|titel37=Takahama|markör37=-number|markörfärg37=#cce6ff|
typ38=punkt|id38=Q738945|titel38=Tōkai|markör38=-number|markörfärg38=#c6ffb3|
typ39=punkt|id39=Q367676|titel39=Tomari|markör39=-number|markörfärg39=#ffffb3|
typ40=punkt|id40=Q1623116|titel40=Tsuruga|markör40=-number|markörfärg40=#ffffb3|
}}
# Fugen, 1 [[Tungvatten]] [[Kokvattenreaktor|BWR]]
# [[Fukushima I]], 6 BWR
# [[Fukushima II]], 4 BWR
# [[Genkai kärnkraftverk|Genkai]], 4 [[Tryckvattenreaktor|PWR]]
# [[Hamaoka kärnkraftverk|Hamaoka]], 4 BWR + 1 [[Advanced Boiling Water Reactor|ABWR]]
# [[Higashidōri kärnkraftverk|Higashidōri]], 1 BWR
# [[Ikata kärnkraftverk|Ikata]], 3 PWR
# [[Kashiwazaki-Kariwa kärnkraftverk|Kashiwazaki-Kariwa]], 5 BWR + 2 ABWR
# [[Mihama kärnkraftverk|Mihama]], 3 PWR
# [[Monju kärnkraftverk|Monju]], 1 [[bridreaktor]]
# [[Ōi kärnkraftverk|Ōi]], 4 PWR
# [[Ōma kärnkraftverk|Ōma]], 1 ABWR
# [[Onagawa kärnkraftverk|Onagawa]], 3 BWR
# [[Sendai kärnkraftverk|Sendai]], 2 PWR
# [[Shika kärnkraftverk|Shika]], 1 BWR + 1 ABWR
# [[Shimane kärnkraftverk|Shimane]], 2 BWR + 1 ABWR
# [[Takahama kärnkraftverk|Takahama]], 4 PWR
# [[Tōkai kärnkraftverk|Tōkai]], 1 BWR
# [[Tomari kärnkraftverk|Tomari]], 2 PWR
# [[Tsuruga kärnkraftverk|Tsuruga]], 1 BWR +1 PWR

== Översikt reaktorer i Japan ==
I tabellen nedan återfinns en uppräkning av samtliga reaktorer i Japan, undantaget några mindre forsknings- och prototyp-reaktorer.

Många av reaktorerna i Japan är av typerna BWR-3/4/5 eller ABWR, som är olika generationer av [[Kokvattenreaktor|kokvattenreaktorer]] konstruerade av [[General Electric]]. Ett antal reaktorer är [[Tryckvattenreaktor|tryckvattenreaktorer]], där några konstruerats av [[Westinghouse Electric Company|Westinghouse]] (WH) medan de flesta är konstruerade av [[Mitsubishi Heavy Industries|Mitsubishi]] (M). Tryckvattenreaktorer kännetecknas bland annat av hur många reaktorkylkretsar ("loopar") reaktorn har, där 2 loopar är en "liten" reaktor, 3 loopar är det vanligaste och 4 loopar är en "stor" reaktor.

Tabellen anger byggstart, "första fasning" som är första gången anläggningen levererar ström till yttre nät, samt "kommersiell drift" som är när reaktorn har genomgått provdrift och lämnats över från leverantörern till beställaren.

Fukushima-olyckan i mars 2011 var en dramatisk händelse i Japan som medförde att samtliga reaktorer successivt stängdes. Nya kärnkraftsregler infördes i juli 2013, och därefter fick samtliga verk lämna in ansökan om "Permission for change in reactor installation" som innehöll en beskrivning av hur kraftverksägaren avsåg att uppfylla kraven i de nya reglerna. När myndigheten godkänt ansökan vidtas åtgärder för att utföra och implementera dessa större eller mindre anläggningsändringar och därefter återstarta anläggningen.

I december 2024 hade 14 reaktorer genomfört hela processen och återstartat. Ett antal reaktorer har fått sin ansökan godkänd, men har ännu inte fullföljt planerade ändringar, och för vissa reaktorer pågår alltjämt granskning av ansökan. Ett antal reaktorer har ännu inte ansökt om licens vilket kan tyda på svårigheter att man mer än 10 år efter införandet av de nya reglerna ännu inte presenterat en plan för hur de ska uppfyllas. För ytterligare ett antal reaktorer har beslut tagits om nedläggning då det av olika orsaker skulle bli svårt eller alltför kostsamt att uppgradera till de nya kraven.
{| class="wikitable"
|+
!Kod
!Färg
!Beskrivning
!Antal (2025-06-25)
|-style = "background: #ddd"
|0
|Grå
|Stängning beslutad
|23 (+1 stängd 1998)
|-style = "background: #ffe0b3"
|1
|Orange
|Ansökan om licens ej insänd
|8
|-style = "background: #ffffb3"
|2
|Gul
|Ansökan om licens under granskning
|9 (varav 2 nybyggen)
|-style = "background: #ffb3b3"
|3
|Ljusröd
|Ansökan om licens underkänd
|1
|-style = "background: #c6ffb3"
|4
|Grön
|Licens godkänd
|3
|-style = "background: #cce6ff"
|5
|Blå
|Återstartad
|14
|}
{| class="wikitable sortable"
|+Reaktorer i Japan<ref>{{Webbref|url=https://pris.iaea.org/PRIS/CountryStatistics/CountryDetails.aspx?current=JP|titel=IAEA PRIS - Power Reactor Information System - Country Statistics - Japan|hämtdatum=2021-11-28|utgivare=IAEA - International Atomic Energy Agency}}</ref><ref name=":0">{{Webbref|url=http://www.genanshin.jp/english/facility/map/index.html|titel=Licensing status for the Japanese nuclear facilities|hämtdatum=2025-06-25|datum=|utgivare=JANSI - Japan Nuclear Safety Institute}}</ref>
!Opera-
tör
!Site
!Blk
!Typ
!MW
!Bygg-
start
!Första
fasning
!Kom-
mer-
siell
drift
!Ansök
licens
2013
!Godk
Underk
licens
2013
!Åter-
start
!Stängd
|-
| rowspan="7" |TEPCO
| rowspan="7" |[[Fukushima I|Fukushima I]]
eller

Fukushima

Daiichi
|-style = "background: #ddd"
|1F1
|BWR-3
|439
|1967-07-25
|1970-11-17
|1971-03-26
|
|
|
|2011-05-19
|-style = "background: #ddd"
|1F2
|BWR-4
|760
|1969-06-09
|1973-12-24
|1974-07-18
|
|
|
|2011-05-19
|-style = "background: #ddd"
|1F3
|BWR-4
|760
|1970-12-28
|1974-10-26
|1976-03-27
|
|
|
|2011-05-19
|-style = "background: #ddd"
|1F4
|BWR-4
|760
|1973-02-12
|1978-02-24
|1978-10-12
|
|
|
|2011-05-19
|-style = "background: #ddd"
|1F5
|BWR-4
|760
|1972-05-22
|1977-09-22
|1978-04-18
|
|
|
|2013-12-17
|-style = "background: #ddd"
|1F6
|BWR-5
|1067
|1973-10-26
|1979-05-04
|1979-10-24
|
|
|
|2013-12-17
|-
| rowspan="5" |TEPCO
| rowspan="5" |[[Fukushima II|Fukushima II]]
eller

Fukushima

Daini
|-style = "background: #ddd"
|2F1
|BWR-5
|1067
|1976-03-16
|1981-07-31
|1982-04-20
|
|
|
|2019-09-30
|-style = "background: #ddd"
|2F2
|BWR-5
|1067
|1979-05-25
|1983-06-23
|1984-02-03
|
|
|
|2019-09-30
|-style = "background: #ddd"
|2F3
|BWR-5
|1067
|1981-03-23
|1984-12-14
|1985-06-21
|
|
|
|2019-09-30
|-style = "background: #ddd"
|2F4
|BWR-5
|1067
|1981-05-28
|1986-12-17
|1987-08-25
|
|
|
|2019-09-30
|-
| rowspan="5" |Kyushu
| rowspan="5" |[[Genkai kärnkraftverk|Genkai]]
|-style = "background: #ddd"
|1
|M (2-loop)
|529
|1971-09-15
|1975-02-14
|1975-10-15
|
|
|
|2015-04-27
|-style = "background: #ddd"
|2
|M (2-loop)
|529
|1977-02-01
|1980-06-03
|1981-03-30
|
|
|
|2019-04-09
|-style = "background: #cce6ff"
|3
|M (4-loop)
|1127
|1988-06-01
|1993-06-15
|1994-03-18
|2013-07-12
|2017-01-18
|2018-03-23
|
|-style = "background: #cce6ff"
|4
|M (4-loop)
|1127
|1992-07-15
|1996-11-12
|1997-07-25
|2013-07-12
|2017-01-18
|2018-06-16
|
|-
| rowspan="6" |Chubu
| rowspan="6" |[[Hamaoka kärnkraftverk|Hamaoka]]
|-style = "background: #ddd"
|1
|BWR-4
|516
|1971-06-10
|1974-08-13
|1976-03-17
|
|
|
|2009-01-30
|-style = "background: #ddd"
|2
|BWR-4
|814
|1974-06-14
|1978-05-04
|1978-11-29
|
|
|
|2009-01-30
|-style = "background: #ffffb3"
|3
|BWR-5
|1056
|1983-04-18
|1987-01-20
|1987-08-28
|2015-06-16
|
|
|
|-style = "background: #ffffb3"
|4
|BWR-5
|1092
|1989-10-13
|1993-01-27
|1993-09-03
|2015-01-26
|
|
|
|-style = "background: #ffe0b3"
|5
|ABWR
|1325
|2000-07-12
|2004-04-30
|2005-01-18
|
|
|
|
|-
|rowspan="2" |Tohoku
|rowspan="2" |[[Higashidōri kärnkraftverk|Higashi Dori]]
|-style = "background: #ffffb3"
|1
|BWR-5
|1067
|2000-11-07
|2005-03-09
|2005-12-08
|2014-06-10
|
|
|
|-
| rowspan="4" |Shikoku
| rowspan="4" |[[Ikata kärnkraftverk|Ikata]]
|-style = "background: #ddd"
|1
|M (2-loop)
|538
|1973-09-01
|1977-02-17
|1977-09-30
|
|
|
|2016-05-10
|-style = "background: #ddd"
|2
|M (2-loop)
|538
|1978-08-01
|1981-08-19
|1982-03-19
|
|
|
|2018-05-23
|-style = "background: #cce6ff"
|3
|M (3-loop)
|846
|1990-10-01
|1994-03-29
|1994-12-15
|2013-07-08
|2015-07-15
|2016-08-12
|
|-
| rowspan="8" |TEPCO
| rowspan="8" |[[Kashiwazaki-Kariwa kärnkraftverk|Kashiwazaki]]
[[Kashiwazaki-Kariwa kärnkraftverk|Kariwa]]
|-style = "background: #ffe0b3"
|1
|BWR-5
|1067
|1980-06-05
|1985-02-13
|1985-09-18
|
|
|
|
|-style = "background: #ffe0b3"
|2
|BWR-5
|1067
|1985-11-18
|1990-02-08
|1990-09-28
|
|
|
|
|-style = "background: #ffe0b3"
|3
|BWR-5
|1067
|1989-03-07
|1992-12-08
|1993-08-11
|
|
|
|
|-style = "background: #ffe0b3"
|4
|BWR-5
|1067
|1990-03-05
|1993-12-21
|1994-08-11
|
|
|
|
|-style = "background: #ffe0b3"
|5
|BWR-5
|1067
|1985-06-20
|1989-09-12
|1990-04-10
|
|
|
|
|-style = "background: #c6ffb3"
|6
|ABWR
|1315
|1992-11-03
|1996-01-29
|1996-11-07
|2013-09-27
|2017-12-27
|
|
|-style = "background: #c6ffb3"
|7
|ABWR
|1315
|1993-07-01
|1996-12-17
|1997-07-02
|2013-09-27
|2017-12-27
|
|
|-
| rowspan="4" |Kansai
| rowspan="4" |[[Mihama kärnkraftverk|Mihama]]
|-style = "background: #ddd"
|1
|WH (2-loop)
|320
|1967-02-01
|1970-08-08
|1970-11-28
|
|
|
|2015-04-27
|-style = "background: #ddd"
|2
|M (2-loop)
|470
|1968-05-29
|1972-04-21
|1972-07-25
|
|
|
|2015-04-27
|-style = "background: #cce6ff"
|3
|M (3-loop)
|780
|1972-08-07
|1976-02-19
|1976-12-01
|2015-03-17
|2016-10-05
|2021-06-23
|
|-
| rowspan="5" |Kansai
| rowspan="5" |[[Ōhi kärnkraftverk|Ohi]]
|-style = "background: #ddd"
|1
|WH (4-loop)
|1120
|1972-10-26
|1977-12-23
|1979-03-27
|
|
|
|2018-03-01
|-style = "background: #ddd"
|2
|WH (4-loop)
|1120
|1972-12-08
|1978-10-11
|1979-12-05
|
|
|
|2018-03-01
|-style = "background: #cce6ff"
|3
|M (4-loop)
|1127
|1987-10-03
|1991-06-07
|1991-12-18
|2013-07-08
|2017-05-24
|2018-03-14
|
|-style = "background: #cce6ff"
|4
|M (4-loop)
|1127
|1988-06-13
|1992-06-19
|1993-02-02
|2013-07-08
|2017-05-24
|2018-05-09
|
|-
| rowspan="2" |J-power
| rowspan="2" |[[Oma kärnkraftverk|Oma]]
|-style = "background: #ffffb3"
|1
|ABWR
|1328
|2010-05-07
|
|
|2014-12-16
|
|
|
|-
| rowspan="4" |Tohoku
| rowspan="4" |[[Onagawa kärnkraftverk|Onagawa]]
|-style = "background: #ddd"
|1
|BWR-4
|498
|1980-07-08
|1983-11-18
|1984-06-01
|
|
|
|2018-12-21
|-style = "background: #cce6ff"
|2
|BWR-5
|796
|1991-04-12
|1994-12-23
|1995-07-28
|2013-12-27
|2020-02-26
|2024-10-29
|
|-style = "background: #ffe0b3"
|3
|BWR-5
|796
|1998-01-23
|2001-05-30
|2002-01-30
|
|
|
|
|-
| rowspan="3" |Kyushu
| rowspan="3" |[[Sendai kärnkraftverk|Sendai]]
|-style = "background: #cce6ff"
|1
|M (3-loop)
|846
|1979-12-15
|1983-09-16
|1984-07-04
|2013-07-08
|2014-09-10
|2015-08-11
|
|-style = "background: #cce6ff"
|2
|M (3-loop)
|846
|1981-10-12
|1985-04-05
|1985-11-28
|2013-07-08
|2014-09-10
|2015-10-15
|
|-
| rowspan="3" |Hokuriku
| rowspan="3" |[[Shika kärnkraftverk|Shika]]
|-style = "background: #ffe0b3"
|1
|BWR-5
|505
|1989-07-01
|1993-01-12
|1993-07-30
|
|
|
|
|-style = "background: #ffffb3"
|2
|ABWR
|1108
|2001-08-20
|2005-07-04
|2006-03-15
|2014-08-12
|
|
|
|-
| rowspan="4" |Chugoku
| rowspan="4" |[[Shimane kärnkraftverk|Shimane]]
|-style = "background: #ddd"
|1
|BWR-3
|439
|1970-07-02
|1973-12-02
|1974-03-29
|
|
|
|2015-04-30
|-style = "background: #cce6ff"
|2
|BWR-5
|789
|1985-02-02
|1988-07-11
|1989-02-10
|2013-12-25
|2021-09-15
|2024-12-07
|
|-style = "background: #ffffb3"
|3
|ABWR
|1325
|2006-10-24
|
|
|2018-08-10
|
|
|
|-
| rowspan="5" |Kansai
| rowspan="5" |[[Takahama kärnkraftverk|Takahama]]
|-style = "background: #cce6ff"
|1
|M (3-loop)
|780
|1970-04-25
|1974-03-27
|1974-11-14
|2015-03-17
|2016-04-20
|2023-07-28
|
|-style = "background: #cce6ff"
|2
|M (3-loop)
|780
|1971-03-09
|1975-01-17
|1975-11-14
|2015-03-17
|2016-04-20
|2023-09-15
|
|-style = "background: #cce6ff"
|3
|M (3-loop)
|830
|1980-12-12
|1984-05-09
|1985-01-17
|2013-07-08
|2015-02-12
|2016-01-29
|
|-style = "background: #cce6ff"
|4
|M (3-loop)
|830
|1981-03-19
|1984-11-01
|1985-06-05
|2013-07-08
|2015-02-12
|2016-02-26
|
|-
| rowspan="3" |JAPC
| rowspan="3" |[[Tōkai kärnkraftverk|Tokai]]
|-style = "background: #ddd"
|1
|MAGNOX
|159
|1961-03-01
|1965-11-10
|1966-07-25
|
|
|
|1998-03-31
|-style = "background: #c6ffb3"
|2 (Daini)
|BWR-5
|1056
|1973-10-03
|1978-03-13
|1978-11-28
|2014-05-20
|2018-09-26
|
|
|-
| rowspan="4" |Hokkaido
| rowspan="4" |[[Tomari kärnkraftverk|Tomari]]
|-style = "background: #ffffb3"
|1
|M (2-loop)
|550
|1985-04-18
|1988-12-06
|1989-06-22
|2013-07-08
|
|
|
|-style = "background: #ffffb3"
|2
|M (2-loop)
|550
|1985-06-13
|1990-08-27
|1991-04-12
|2013-07-08
|
|
|
|-style = "background: #ffffb3"
|3
|M (3-loop)
|866
|2004-11-18
|2009-03-20
|2009-12-22
|2013-07-08
|
|
|
|-
| rowspan="3" |JAPC
| rowspan="3" |[[Tsuruga kärnkraftverk|Tsuruga]]
|-style = "background: #ddd"
|1
|BWR-2
|341
|1966-11-24
|1969-11-16
|1970-03-14
|
|
|
|2015-04-27
|-style = "background: #ffb3b3"
|2
|M (4-loop)
|1115
|1982-11-06
|1986-06-19
|1987-02-17
|2015-11-05
|2024-11-13<ref name=":0" />
|
|
|}

== Incidenter ==
Den nu allt överskuggande incidenten är [[Fukushima-olyckan]]. Som en snabb följd av [[Jordbävningen vid Tohoku 2011|jordbävningen vid Tōhoku 2011]] och den förödande [[tsunami]]n med kylsystemens haveri vid [[Fukushima I]] kärnkraftverket den 11 mars 2011, proklamerade myndigheterna ett nukleärt nödläge. Detta är första gången ett sådant undantagstillstånd har deklarerats i Japan och 140 000 bosatta inom 20 km avstånd från anläggningen evakuerats. Mängden utsläppta [[radionuklid]]er är osäker och strålningsnivåerna har tidvis varit höga i och kring reaktorhallarna, varför krisläge fortfarande råder.<ref name=bi-emergency>{{Tidningsref |författare = Weisenthal|förnamn = Joe|titel = ''Japan Declares Nuclear Emergency, As Cooling System Fails At Power Plant''|url = http://www.businessinsider.com/fukushima-nuclear-plant-2011-3|hämtdatum = 19 mars 2011|tidning = Business Insider|datum = 11 mars 2011}}</ref> Haverierna har bland annat gjort tre reaktorer obrukbara.

* [[Kärnkraftsolyckan i Tokaimura]]

== Referenser ==
<references/>

{{Kärnkraft i Japan}}
{{Kärnkraft i olika länder}}

[[Kategori:Kärnkraft i Japan]]
[[Kategori:Kärnkraftverk i Japan]]
[[Kategori:WP:Projekt Japan]]


text:
# Perlodinella kozlovi
Perlodinella kozlovi är en bäcksländeart som beskrevs av František Klapálek 1912. Perlodinella kozlovi ingår i släktet Perlodinella och familjen rovbäcksländor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Perlodinella kozlovi

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|bäckslände|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Perlodinella kozlovi''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Bäcksländor]]
| ordo = Plecoptera
| familia_sv = [[Rovbäcksländor]]
| familia = Perlodidae
| genus_sv =
| genus = [[Perlodinella]]
| species_sv =
| species = '''Perlodinella kozlovi'''
| taxon = Perlodinella kozlovi
| taxon_authority = [[František Klapálek|Klapálek]], 1912
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Perloidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Perlodinella kozlovi'''''<ref name = "col927"/><ref name = "col928"/><ref name = "col51115"/> är en [[bäcksländor|bäckslände]]art som beskrevs av [[František Klapálek]] 1912. ''Perlodinella kozlovi'' ingår i [[släkte]]t ''[[Perlodinella]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[rovbäcksländor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==

<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/perlodinella+kozlovi/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col927">Illies (1966) Katalog der rezenten Plecoptera, Das Tierreich – Eine Zusammenstellung und Kennzeichnung der rezenten Tierformen. (Das Tierreich) 82:632</ref>
<ref name = "col928">Zwick (1973) Insecta: Plecoptera Phylogenetisches System und Katalog, Das Tierreich – Eine Zusammenstellung und Kennzeichnung der rezenten Tierformen. (Das Tierreich) 94:465</ref>
<ref name = "col51115">Klapálek (1912) Plécoptères I. Fam. Perlodidae, Collections Zoologiques du Baron Edm. de Sélys-Longchamps (Coll. Zool. Selys.) 4(1):1-66</ref>
<ref name = "source">''PlecopteraSF: Plecoptera Species File''. DeWalt R.E.; New-Becker U. & Stueber G., 2010-04-14</ref>
</references>

[[Kategori:Rovbäcksländor]]
[[Kategori:Perlodinella|kozlovi]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Bäcksländor · Plecoptera

Överfamilj: Perloidea

Familj: Rovbäcksländor · Perlodidae

Släkte: Perlodinella

Art: Perlodinella kozlovi

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Klapálek, 1912


text:
# Herrarnas tvåa utan styrman i rodd vid olympiska sommarspelen 1984
Herrarnas tvåa utan styrman i rodd vid olympiska sommarspelen 1984 avgjordes mellan den 30 juli och 5 augusti 1984.

## Medaljörer
| Gren              | Guld                             | Silver                                           | Brons                                        |
| Tvåa utan styrman | Petru Iosub och Valer Toma (ROM) | Fernando Climent och Luis María Lasúrtegui (ESP) | Hans Magnus Grepperud och Sverre Løken (NOR) |

## Resultat

### Final
| Placering | Roddare                                    | Land         | Tid     |
| --------- | ------------------------------------------ | ------------ | ------- |
| 1         | Petru Iosub och Valer Toma                 | Rumänien     | 6:45,39 |
| 2         | Fernando Climent och Luis María Lasúrtegui | Spanien      | 6:48,87 |
| 3         | Hans Magnus Grepperud och Sverre Løken     | Norge        | 6:51,81 |
| 4         | Thomas Möllenkamp och Axel Wöstmann        | Västtyskland | 6:52,53 |
| 5         | Marco Romano och Pasquale Aiese            | Italien      | 6:55,88 |
| 6         | Dave De Ruff och John Strotbeck, III       | USA          | 6:58,46 |

wikitext:
{{Faktamall OS|år=1988|årstid=sommar|idrott=Rodd
|gren       = Herrarnas tvåa utan styrman
|datum      = 30 juli-5 augusti
|tid-lokal  =
|nationer   = 14
|deltagare  = 28
|anläggning = Lake Casitas
|reg.mästare=
|föregående = [[Herrarnas tvåa utan styrman i rodd vid olympiska sommarspelen 1980|Moskva 1980]]
|följande   = [[Herrarnas tvåa utan styrman i rodd vid olympiska sommarspelen 1988|Seoul 1988]]
}}
{{Rodd vid olympiska sommarspelen 1984}}

'''Herrarnas tvåa utan styrman i [[rodd vid olympiska sommarspelen 1984]]''' avgjordes mellan den [[30 juli]] och [[5 augusti]] [[Sportåret 1984|1984]].

==Medaljörer==
{| {{MedaljTabell|type=Gren|labelwidth=150|width=250}}
|-
| Tvåa utan styrman<ref>{{Webbref |url=http://www.sports-reference.com/olympics/summer/1984/ROW/mens-coxless-pairs.html |titel=Sports-reference.com |hämtdatum=2016-02-13 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20121111080654/http://www.sports-reference.com/olympics/summer/1984/ROW/mens-coxless-pairs.html |arkivdatum=2012-11-11 }}</ref>

|{{flagIOCathlete|[[Petru Iosub]]
 och [[Valer Toma]]|ROM|1984|sommar}}
|{{flagIOCathlete|[[Fernando Climent]]
 och [[Luis María Lasúrtegui]]|ESP|1984|sommar}}
|{{flagIOCathlete|[[Hans Magnus Grepperud]]
 och [[Sverre Løken]]|NOR|1984|sommar}}
|}

==Resultat==
===Final===
{|class="wikitable" width=50%
|-
!Placering
!Roddare
!Land
!Tid
|-
|{{Guld01}}
|[[Petru Iosub]] och [[Valer Toma]]
|{{flagIOC|ROU|1984|sommar}}
|6:45,39
|-
|{{Silver02}}
|[[Fernando Climent]] och [[Luis María Lasúrtegui]]
|{{flagIOC|ESP|1984|sommar}}
|6:48,87
|-
|{{Brons03}}
|[[Hans Magnus Grepperud]] och [[Sverre Løken]]
|{{flagIOC|NOR|1984|sommar}}
|6:51,81
|-
|4
|[[Thomas Möllenkamp]] och [[Axel Wöstmann]]
|{{flagIOC|FRG|1984|sommar}}
|6:52,53
|-
|5
|[[Marco Romano (roddare)|Marco Romano]] och [[Pasquale Aiese]]
|{{flagIOC|ITA|1984|sommar}}
|6:55,88
|-
|6
|[[Dave De Ruff]] och [[John Strotbeck, III]]
|{{flagIOC|USA|1984|sommar}}
|6:58,46
|-
|}
== Referenser ==
<references/>

{{tvåa utan styrman OS}}

[[Kategori:Rodd vid olympiska sommarspelen 1984]]

title: Information

Datum: 30 juli-5 augusti

Anläggning: Lake Casitas

title: | Föregående | Följande |

Moskva 1980: Seoul 1988

title: Anläggning

Föregående: Följande

title: | Herrar | Grenar | Damer |

Detaljer:
Singelsculler · Detaljer
Dubbelsculler · Detaljer
Scullerfyra · Detaljer
Tvåa (med styrman)
Tvåa (utan styrman) · Detaljer
Fyra (utan styrman)
Fyra (med styrman) · Detaljer
Åtta (med styrman) · Detaljer

Herrar: Grenar · Damer


text:
# Carl Wachtmeister (1856–1935)
Carl Axel Baltzar Wachtmeister af Johannishus, född 16 februari 1856 i Gryts församling, Kristianstads län, död 15 januari 1935 i Allerums församling, Malmöhus län, var en svensk greve och hovfunktionär.

## Biografi
Carl Wachtmeister af Johannishus föddes 1856 på Vanås i Gryts församling. Han var son till överstekammarherren Axel Wachtmeister af Johannishus och statsfrun friherrinnan Elisabet von Platen hos drottningen. Wachtmeister blev 21 december 1872 volontär vid Skånska husarregementet och samma år vice korpral vid regementet. Han avlade 26 maj 1875 mogenhetsexamen i Kristianstad och blev 14 juli 1875 elev vid Krigsskolan på Karlberg. Wachtmeister tog 15 juli 1876 avsked från det tidigare regementet och blev 17 juli 1876 volontär vid Livgardet till häst. Han avlade 28 oktober 1876 officersexamen och blev 24 november 1876 underlöjtnant vid regementet.
Wachtmeister blev 31 december 1918 förste hovstallmästare.

### Familj
Wachtmeister gifte sig 25 augusti 1884 på Övedskloster i Öveds församling med friherrinnan Ebba Sofia Ramel (1865–1910), dotter till ryttmästaren friherre Otto Axel Povel Ramel och friherrinnan Charlotta Antoinette Louise Ulrika von Blixen-Finecke. De fick tillsammans barnen Elisabet Charlotta Sofia Wachtmeister (född 1885), kabinettskammarherren Gustaf Wachtmeister (1887–1978), Ebba Christina Wachtmeister (född 1889), som var gift med hovstallmästaren Claës Henrik Magnus König, och godsägaren Otto Carl Fredrik Wachtmeister (född 1897).

title: Carl Wachtmeister (1856–1935)

wikitext:
{{Faktamall biografi WD
| namn             =
| bild             =
| alt              =
| bildtext         =
| födelsenamn      =
| födelsedatum     =
| födelseort       =
| dödsdatum        =
| dödsort          =
| begravningsplats =
| medborgarskap    =
| utbildad vid     =
| yrke             =
| ämbete           =
| arbetsgivare     =
| noterbara_verk   =
| parti            =
| maka             =
| barn             =
| föräldrar        =
| släktingar       =
| andra_namn       =
}}
'''''Carl'' Axel Baltzar [[Wachtmeister af Johannishus]]''', född [[16 februari]] [[1856]] i [[Gryts församling, Lunds stift|Gryts församling]], [[Kristianstads län]], död [[15 januari]] [[1935]] i [[Allerums församling]], [[Malmöhus län]],<ref name="Svdb9">{{Svdb9|namn=Wachtmeister, Carl Axel Baltzar|nr=1856-02-16|källor=DB, FS (sida: 670)}}</ref> var en svensk [[greve]] och [[hovfunktionär]].

==Biografi==
Carl [[Wachtmeister af Johannishus]] föddes [[1856]] på [[Vanås]] i [[Gryts församling, Lunds stift|Gryts församling]]. Han var son till överstekammarherren [[Axel Wachtmeister (1827–1899)|Axel Wachtmeister af Johannishus]] och statsfrun friherrinnan [[Elisabeth Wachtmeister|Elisabet von Platen]] hos drottningen. Wachtmeister blev 21 december 1872 [[volontär]] vid [[Skånska husarregementet]] och samma år [[vice korpral]] vid regementet. Han avlade 26 maj 1875 [[mogenhetsexamen]] i [[Kristianstad]] och blev 14 juli 1875 elev vid [[Krigsskolan]] på [[Karlbergs slott|Karlberg]]. Wachtmeister tog 15 juli 1876 avsked från det tidigare regementet och blev 17 juli 1876 volontär vid [[Livgardet till häst]]. Han avlade 28 oktober 1876 [[officersexamen]] och blev 24 november 1876 [[underlöjtnant]] vid regementet.<ref name="Elgenstierna 8">{{bokref|redaktör=Elgenstierna Gustaf|titel=Den introducerade svenska adelns ättartavlor 8 Stålarm-Voltemat|år=1934|utgivare=Norstedt|utgivningsort=Stockholm|språk=swe|libris=10076764|sida=618-619|url=https://runeberg.org/elgenst/8/0634.html}}</ref>

Wachtmeister blev 31 december 1918 [[förste hovstallmästare]].<ref name="Elgenstierna 8"/>

===Familj===
Wachtmeister gifte sig 25 augusti 1884 på [[Övedskloster]] i [[Öveds församling]] med friherrinnan Ebba Sofia [[Ramel]] (1865–1910), dotter till ryttmästaren friherre Otto Axel Povel Ramel och friherrinnan Charlotta Antoinette Louise Ulrika [[von Blixen-Finecke]]. De fick tillsammans barnen Elisabet Charlotta Sofia Wachtmeister (född 1885), kabinettskammarherren [[Gustaf Wachtmeister (1887–1978)|Gustaf Wachtmeister]] (1887–1978), Ebba Christina Wachtmeister (född 1889), som var gift med hovstallmästaren [[Claës Henrik Magnus König]], och godsägaren Otto Carl Fredrik Wachtmeister (född 1897).<ref name="Elgenstierna 8"/>

==Referenser==
=== Noter ===
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Wachtmeister, Carl}}

[[Kategori:Personer från Gryts socken, Skåne]]
[[Kategori:Hovstallmästare]]
[[Kategori:Födda 1856]]
[[Kategori:Avlidna 1935]]
[[Kategori:Män]]

Född: 16 februari 1856

Medborgare i: Sverige

Barn: Gustaf Wachtmeister (f. 1887)

Föräldrar: Axel Wachtmeister · Elisabeth Wachtmeister

Släktingar: Henning Wachtmeister (syskon) · Axel Wachtmeister (syskon)


text:
# Miantochora rufaria
Miantochora rufaria är en fjärilsart som beskrevs av Swinhoe 1904. Miantochora rufaria ingår i släktet Miantochora och familjen mätare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Miantochora rufaria

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Miantochora rufaria''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Mätare]]
| familia = Geometridae
| genus_sv =
| genus = [[Miantochora]]
| species_sv =
| species = '''Miantochora rufaria'''
| taxon = Miantochora rufaria
| taxon_authority = [[Swinhoe (auktor)|Swinhoe]] 1904
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Geometroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Miantochora rufaria'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Swinhoe (auktor)|Swinhoe]] 1904. ''Miantochora rufaria'' ingår i [[släkte]]t ''[[Miantochora]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[mätare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/miantochora+rufaria/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Mätare]]
[[Kategori:Miantochora|rufaria]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Geometroidea

Familj: Mätare · Geometridae

Släkte: Miantochora

Art: Miantochora rufaria

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Swinhoe 1904


text:
# Inari
För orten och kommunen i finska Lappland, se Enare. För asteroiden, se 1532 Inari.
Inari (jap. 稲荷) är risets, jordbrukets, fertilitetens och rävarnas gudom kami i japansk shintō-mytologi.

Inari brukar antingen gestaltas som en rödräv, kitsune, eller som en vis och skäggig man, som bor bland höga berg och har rödräven i vinterdräkt som sin budbärare. Vid alla Inarialtare finns också en rävstatyett, som vördas av svärdssmeder och när man önskar sig god skörd eller bara en välsignelse.

title: Inari

wikitext:
:''För orten och kommunen i finska Lappland, se [[Enare]]. För asteroiden, se [[1532 Inari]].''

[[Fil:Blacksmith_Munechika,_helped_by_a_fox_spirit,_forging_the_blade_Ko-Gitsune_Maru,_by_Ogata_Gekkō.jpg|höger|miniatyr|Svärdssmeden ''Munechika'' (tidigt tiohundratal), får benägen hjälp av ''Inari'' och hennes rävandar, när han tillverkar  [[katana]]-klingan ''ko-kitsune-maru'' (rävungen)]]
'''Inari''' (jap. 稲荷) är risets, jordbrukets, [[fertilitet]]ens och rävarnas gudom ''[[kami]]'' i [[japansk]] [[Shinto|shintō]]-mytologi.
<ref>Smyers, Karen Ann. The Fox and the Jewel: Shared and Private Meanings in Contemporary Japanese Inari Worship. Honolulu: University of Hawaii Press, 1999. {{ISBN|0-8248-2102-5}}.</ref>

Inari brukar antingen gestaltas som en [[rödräv]], ''[[kitsune]]'', eller som en vis och skäggig man, som bor bland höga berg och har rödräven i vinterdräkt som sin budbärare. Vid alla Inarialtare finns också en rävstatyett, som vördas av svärdssmeder och när man önskar sig god skörd eller bara en välsignelse.
== Se även ==
* [[Fushimi Inari-taisha]] - Det första Inaritemplet.
== Referenser ==
<references/>
[[Kategori:WP:Projekt Japan]]
[[Kategori:Gudar i japansk mytologi]]
[[Kategori:Fruktbarhetsgudar]]


text:
# Wallace (ort i Australien)
Wallace är en ort i Australien. Den ligger i regionen Moorabool och delstaten Victoria, omkring 85 kilometer väster om delstatshuvudstaden Melbourne. Antalet invånare är 343.
Runt Wallace är det mycket glesbefolkat, med 6 invånare per kvadratkilometer.. Närmaste större samhälle är Ballarat, omkring 18 kilometer väster om Wallace.
Trakten runt Wallace består till största delen av jordbruksmark. Genomsnittlig årsnederbörd är 815 millimeter. Den regnigaste månaden är juni, med i genomsnitt 102 mm nederbörd, och den torraste är januari, med 27 mm nederbörd.

title: Wallace (ort i Australien)

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Australien|datum=2015-12}}
{{för|Wallace (olika betydelser)}}
{{geobox
| Settlement

| name                              = Wallace
| native_name                       =
| other_name                        =
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =

| image                             =
| image_caption                     =

| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =

| country                           = Australien
| country_flag                      = true
| state                             = [[Victoria, Australien|Victoria]]
| state_type                        = Delstat
| region                            = [[Moorabool]]
| region_type                       = Region
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =

| part                              =
| landmark                          =
| river                             =

| location                          =
| elevation                         = 593
| lat_d                             = -37.55
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = 144.05
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =

| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =

| population                        = 343
| population_date                   =
| population_note                   = från frwiki
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =

| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =

| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =

| timezone                          = [[Australian Eastern Standard Time|AEST]]
| utc_offset                        = +10
| timezone_DST                      = [[Australian Eastern Daylight Time|AEDT]]
| utc_offset_DST                    = +11
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =

| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =

| map                               = {{Kartposition Australien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       =
| map_locator                       = Australien
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =

| website                           =

| footnotes                         =
| timezone_label                    = Australia/Melbourne
}}

'''Wallace''' är en [[ort]] i [[Australien]].<ref name = "gn2144981"/> Den ligger i regionen [[Moorabool]] och delstaten [[Victoria, Australien|Victoria]], omkring 85 kilometer väster om delstatshuvudstaden [[Melbourne]]. Antalet invånare är {{formatnum:343}}.<ref name = "frwiki"/>

Runt Wallace är det mycket glesbefolkat, med {{formatnum:6}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/>. Närmaste större samhälle är [[Ballarat]], omkring 18 kilometer väster om Wallace.

Trakten runt Wallace består till största delen av [[jordbruksmark]].<ref name = "nasalandcover"/> Genomsnittlig [[årsnederbörd]] är {{formatnum:815}} millimeter. Den regnigaste månaden är juni, med i genomsnitt {{formatnum:102}} mm [[nederbörd]], och den torraste är januari, med {{formatnum:27}} mm nederbörd.<ref name = "nasarain"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "gn2144981">[{{Geonameslänk|gnid=2144981|name=wallace}} Wallace] hos [{{Geonamesabout}} GeoNames.Org (cc-by)]; post uppdaterad 2012-01-18; databasdump nerladdad 2015-12-01</ref>
<ref name = "frwiki">(uppgift tagen från frwiki 2015-07-14)</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasarain">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|titel= NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission|arkivurl= https://web.archive.org/web/20190419091014/https://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|arkivdatum= 19 april 2019}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

[[Kategori:Orter i Victoria, Australien]]

Land: Australien

Delstat: Victoria

Region: Moorabool

Folkmängd: 343från frwiki

Tidszon: AEST (UTC+10)

- sommartid: AEDT (UTC+11)


text:
# Araneus navicula
Araneus navicula är en spindelart som först beskrevs av Ludwig Carl Christian Koch 1871.  Araneus navicula ingår i släktet Araneus och familjen hjulspindlar.
Artens utbredningsområde är New South Wales. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Araneus navicula

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Araneus navicula''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Hjulspindlar]]
| familia = Araneidae
| genus_sv =
| genus = [[Araneus]]
| species_sv =
| species = '''Araneus navicula'''
| taxon = Araneus navicula
| taxon_authority = ([[Ludwig Carl Christian Koch|L. Koch]], 1871)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Araneus navicula'''''<ref name = "col277803"/> är en [[spindlar|spindel]]art som först beskrevs av [[Ludwig Carl Christian Koch]] 1871.  ''Araneus navicula'' ingår i [[släkte]]t ''[[Araneus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[hjulspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[New South Wales]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/araneus+navicula/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col277803">Koch, L. (1871) ''Die Arachniden Australiens, nach der Natur beschrieben und abgebildet''., Nürnberg, 1: 1-104.</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Araneus navicula|''Araneus navicula''}}

{{Robotskapad stub om hjulspindlar}}

[[Kategori:Hjulspindlar]]
[[Kategori:Araneus|navicula]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Hjulspindlar · Araneidae

Släkte: Araneus

Art: Araneus navicula

title: Vetenskapligt namn


text:
# Perinereis helleri
Perinereis helleri är en ringmaskart som först beskrevs av Grube 1878.  Perinereis helleri ingår i släktet Perinereis och familjen Nereididae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Perinereis helleri

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|ringmask|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Perinereis helleri''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ringmaskar]]
| phylum = Annelida
| classis_sv = [[Havsborstmaskar]]
| classis = Polychaeta
| ordo_sv =
| ordo = [[Phyllodocida]]
| familia_sv =
| familia = [[Nereididae]]
| genus_sv =
| genus = [[Perinereis]]
| species_sv =
| species = '''Perinereis helleri'''
| taxon = Perinereis helleri
| taxon_authority = ([[Grube (auktor)|Grube]], 1878)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Neanthes obscura'' Treadwell, 1928<ref name = "col446389"/><ref name = "col446560"/><ref name = "col446898"/>
''Nereis (perinereis) helleri'' [[Grube (auktor)|Grube]], 1878<ref name = "col446389"/><ref name = "col446408"/><ref name = "col446439"/>
}}

'''''Perinereis helleri'''''<ref name = "col446389"/><ref name = "col446408"/><ref name = "col446560"/> är en [[ringmaskar|ringmask]]art som först beskrevs av [[Grube (auktor)|Grube]] 1878.  ''Perinereis helleri'' ingår i [[släkte]]t ''[[Perinereis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Nereididae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/perinereis+helleri/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col446389">Fauchald, Kristian (2007) World Register of Polychaeta, </ref>
<ref name = "col446408">Hartman, O. (1959) Catalogue of the Polychaetous Annelids of the World. Occasional Papers of the Allan Hancock Foundation, 23: 628pp., </ref>
<ref name = "col446560">Hartman, O. (1956) Polychaetous annelids erected by Treadwell, 1891 to 1948, together with a brief chronology. Bulletin of the American Museum of Natural History, 109(2): 239-310., </ref>
<ref name = "source">''WoRMS Polychaeta: World List of Polychaeta''. Read G. & Fauchald K., 2010-12-10</ref>
<ref name = "col446898">Treadwell, Aaron L. (1928) Polychaetous annelids from the Arcturus oceanographic expedition. Zoologica, New York, 8: 449-485., </ref>
<ref name = "col446439">Grube, A.E. (1878) Annulata Semperiana. Beiträge zur Kenntniss der Annelidenfauna der Philippinen. Memoires de L'Academie Imperiale.des Sciences de St.Petersbourg., Ser. 7, 25(8): 1-300., </ref>
</references>

[[Kategori:Havsborstmaskar]]
[[Kategori:Perinereis|helleri]]

title: Systematik

Stam: Ringmaskar · Annelida

Klass: Havsborstmaskar · Polychaeta

Ordning: Phyllodocida

Familj: Nereididae

Släkte: Perinereis

Art: Perinereis helleri

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Perinereis helleri

title: Synonymer

Synonymer: Neanthes obscura Treadwell, 1928 · Nereis (perinereis) helleri Grube, 1878

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Fjällbröstad lövtimalia
Fjällbröstad lövtimalia (Illadopsis albipectus) är en fågel i familjen marktimalior inom ordningen tättingar.

## Utseende
Fjällbröstad lövtimalia är en 14 cm lång trastlik timalia. Ovansidan och stjärten är mörkbrun, hjässan mörk olivgrå. På huvudet syns grått på tygel och kind, ett otydligt ljusgrått ögonbrynsstreck samt gråvitt på haka och strupe. Övre delen av bröstet är ljusgrått, ibland med svag mörk fjällning vilket gett arten dess svenska namn.
Fågeln är mycket lik beigebröstad lövtimalia, men skiljer sig förutom läten genom mindre tydligt definierat bröstband, längre och ljusare ben samt kortare borst kring näbben.

## Utbredning och systematik
Fågeln förekommer i norra Demokratiska republiken Kongo, sydöstra Centralafrikanska republiken, södra Sydsudan, Uganda, västra Kenya och nordvästra Tanzania. En isolerad population finns i nordvästra Angola. Den behandlas som monotypisk, det vill säga att den inte delas in i några underarter.

## Levnadssätt
Arten hittas i tät undervegetation i låglänta skogar, i Uganda till 2000 meters höjd. Den ses vanligen enstaka eller i par, ibland även i familjegrupper. Fågeln födosöker mestadels på marken. Födan består av ryggradslösa djur, som myror, skalbaggar, termiter, fjärilslarver, tusenfotingar och små snäckor.

### Häckning
I Demokratiska republiken Kongo har arten noterats häcka året runt. Endast ett bo finns beskrivet, en löst formad grund skål av ruttnande löv som placerats på marken under en ormbunke, vari den lagt två ägg.

## Status och hot
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad. Internationella naturvårdsunionen IUCN listar arten som livskraftig (LC).

title: Fjällbröstad lövtimalia

wikitext:
{{Taxobox
| name = Fjällbröstad lövtimalia
| status = LC
| status_ref = <ref name="IUCN">{{IUCN2024-2 | assessors = Birdlife International | år = 2024 | id = 22715895/264230495 | titel = Illadopsis albipectus | hämtdatum = 2024-12-21}}</ref>
| image = Illadopsis albipectus 253610311.jpg
| image_caption =
| range_map =
| range_map_caption =
| image2 =
| image2_caption =
| domain_sv = [[Eukaryoter]]
| domain = Eukaryota
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ryggsträngsdjur]]
| phylum = Chordata
| subphylum_sv = [[Ryggradsdjur]]
| subphylum = Vertebrata
| classis_sv = [[Fåglar]]
| classis = Aves
| ordo_sv = [[Tättingar]]
| ordo = Passeriformes
| familia_sv = [[Marktimalior]]
| familia = Pellorneidae
| genus_sv = [[Lövtimalior]]
| genus = Illadopsis
| species_sv = '''Fjällbröstad lövtimalia'''
| species = I. albipectus
| taxon = Illadopsis albipectus
| taxon_authority = ([[Anton Reichenow|Reichenow]], 1887)
| synonyms = Fjällbröstad illadopsis
}}

'''Fjällbröstad lövtimalia'''<ref name="SOF">[[Sveriges ornitologiska förening]] (2018) [http://birdlife.se/tk/svenska-namn-pa-varldens-faglar/ Officiella listan över svenska namn på världens fågelarter], läst 2018-02-14</ref> (''Illadopsis albipectus'') är en [[fågel]] i familjen [[marktimalior]] inom ordningen [[tättingar]].<ref name = "CC">Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, D. Roberson, T. A. Fredericks, B. L. Sullivan, and C. L. Wood (2017) The eBird/Clements checklist of birds of the world: Version 2017 [http://www.birds.cornell.edu/clementschecklist/download http://www.birds.cornell.edu/clementschecklist/download], läst 2017-08-11</ref>

== Utseende ==
Fjällbröstad lövtimalia är en 14 cm lång trastlik timalia. Ovansidan och stjärten är mörkbrun, hjässan mörk olivgrå. På huvudet syns grått på tygel och kind, ett otydligt ljusgrått ögonbrynsstreck samt gråvitt på haka och strupe. Övre delen av bröstet är ljusgrått, ibland med svag mörk fjällning vilket gett arten dess svenska namn.

Fågeln är mycket lik [[beigebröstad lövtimalia]], men skiljer sig förutom läten genom mindre tydligt definierat bröstband, längre och ljusare ben samt kortare borst kring näbben.

== Utbredning och systematik ==
Fågeln förekommer i norra [[Demokratiska republiken Kongo]], sydöstra [[Centralafrikanska republiken]], södra [[Sydsudan]], [[Uganda]], västra [[Kenya]] och nordvästra [[Tanzania]].<ref name="CC"/> En isolerad population finns i nordvästra [[Angola]]. Den behandlas som [[monotypisk]], det vill säga att den inte delas in i några underarter.

== Levnadssätt ==
Arten hittas i tät undervegetation i låglänta skogar, i Uganda till 2000 meters höjd. Den ses vanligen enstaka eller i par, ibland även i familjegrupper. Fågeln födosöker mestadels på marken. Födan består av [[ryggradslösa djur]], som [[myror]], [[skalbaggar]], [[termiter]], fjärilslarver, [[tusenfotingar]] och små [[snäckor]].

=== Häckning ===
I [[Demokratiska republiken Kongo]] har arten noterats häcka året runt. Endast ett bo finns beskrivet, en löst formad grund skål av ruttnande löv som placerats på marken under en ormbunke, vari den lagt två ägg.

== Status och hot ==
Arten har ett stort utbredningsområde, men tros minska i antal, dock inte tillräckligt kraftigt för att den ska betraktas som hotad.<ref name="IUCN"/> Internationella naturvårdsunionen [[IUCN]] listar arten som [[livskraftig]] (LC).<ref name="IUCN"/>

== Referenser ==
=== Tryckta källor ===
* Del Hoyo, J, A Elliott, and D Christie, eds. 2007. Handbook of the Birds of the World. Volume 12: Picathartes to Tits and Chickadees. Barcelona: Lynx Edicions. {{ISBN|978-8496553422}}
=== Noter ===
<references/>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Illadopsis albipectus|''Illadopsis albipectus''}}
* [https://www.xeno-canto.org/species/Illadopsis-albipectus Läten på xeno-canto.org]

{{taxonbar}}

[[Kategori:Marktimalior]]
[[Kategori:Fåglar i etiopiska regionen]]

title: Systematik

Stam: Ryggsträngsdjur · Chordata

Understam: Ryggradsdjur · Vertebrata

Klass: Fåglar · Aves

Ordning: Tättingar · Passeriformes

Familj: Marktimalior · Pellorneidae

Släkte: Lövtimalior · Illadopsis

Art: Fjällbröstad lövtimalia · I. albipectus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Illadopsis albipectus

Auktor: (Reichenow, 1887)

title: Synonymer

Synonymer: Fjällbröstad illadopsis


text:
# Andres Küng
Andres Küng, född 13 september 1945 i Ockelbo församling i Gävleborgs län, död 10 december 2002 i Slottsstadens församling i Malmö, var en svensk journalist, författare, företagare och politiker (folkpartist).
Küng föddes i Ockelbo som son till estniska flyktingar som flytt undan Sovjetunionens ockupation. Han utbildade sig till civilekonom vid Handelshögskolan i Stockholm, med examen 1967. Han var redaktör för OBS Kulturkvarten i Sveriges Radio 1969–1972 och utrikeskommentator i TV 1:s Barnjournalen 1972–1982.
Andres Küng var starkt engagerad i kampen mot kommunismen och för de baltiska ländernas självständighet. Han skrev artiklar, ett femtiotal böcker och höll föredrag i ämnet. Han var partipolitiskt aktiv inom Folkpartiet, där han bland annat var partistyrelseledamot 1982–1991. Han var ersättare i Sveriges riksdag för Fyrstadskretsen två kortare perioder 1982 och 1983, den sista gången som suppleant i konstitutionsutskottet.
Küng var ordförande i organisationen Friheten i Sverige från grundandet 1985. Efter samgåendet med Medborgarrättsrörelsen var han vice ordförande i den sammanslagna organisationen Medborgarrättsrörelsen Friheten i Sverige 1988–1990, samt ordförande 1990–1993. Han var också en av grundarna av Måndagsrörelsen, till stöd för ett fritt Baltikum, i början av 1990-talet. År 1993 var han med och startade Estlands första privata TV-station EVTV.
I november 1998 tilldelades Küng Lettlands högsta statliga utmärkelse, Trestjärneorden, av president Guntis Ulmanis och i februari 1999 mottog han Estlands motsvarighet, Vita stjärnans orden, av president Lennart Meri.

title: Andres Küng

wikitext:
{{faktamall biografi WD
|födelseort = [[Ockelbo]], [[Gästrikland]], Sverige
|dödsort = [[Slottsstadens församling]], [[Malmö]], Sverige
}}

'''Andres Küng''', född [[13 september]] [[1945]] i [[Ockelbo församling]] i [[Gävleborgs län]], död [[10 december]] [[2002]] i [[Slottsstadens församling]] i [[Malmö]],<ref>''Sveriges dödbok 1947–2003'', CD-ROM, version 3.0 (Sveriges Släktforskarförbund 2003).</ref> var en [[Sverige|svensk]]<ref>Andres Küng, insändare i Sydsvenska Dagbladet Snällposten 6 juni 2000.</ref> [[journalist]], [[författare]], [[företagare]] och [[politiker]] ([[Liberalerna|folkpartist]]).

Küng föddes i [[Ockelbo kommun|Ockelbo]] som son till [[Estland|estniska]] flyktingar som flytt undan [[Sovjetunionen]]s [[Estniska SSR|ockupation]]. Han utbildade sig till [[civilekonom]] vid [[Handelshögskolan i Stockholm]], med examen 1967. Han var redaktör för ''[[OBS (radioprogram)|OBS Kulturkvarten]]'' i [[Sveriges Radio]] 1969–1972 och utrikeskommentator i TV 1:s ''[[Barnjournalen]]'' 1972–1982.

Andres Küng var starkt engagerad i kampen mot [[kommunism]]en och för de [[Baltikum|baltiska]] ländernas självständighet. Han skrev artiklar, ett femtiotal böcker och höll föredrag i ämnet. Han var partipolitiskt aktiv inom [[Liberalerna|Folkpartiet]], där han bland annat var partistyrelseledamot 1982–1991. Han var ersättare i [[Sveriges riksdag]] för [[Fyrstadskretsen]] två kortare perioder 1982 och 1983, den sista gången som suppleant i [[konstitutionsutskottet]].<ref> ''Enkammarriksdagen 1971–1993/94. Ledamöter och valkretsar'', band 1 s. 526. Sveriges riksdag 1996.</ref>

Küng var ordförande i organisationen [[Friheten i Sverige]] från grundandet 1985. Efter samgåendet med ''Medborgarrättsrörelsen'' var han vice ordförande i den sammanslagna organisationen [[Medborgarrättsrörelsen Friheten i Sverige]] 1988–1990, samt ordförande 1990–1993.<ref>{{Webbref|url= http://www.ieg.ee/ak/cv.html|titel=Andres Küng (Curriculum vitae)|hämtdatum=2016-09-22|verk= Info Ettevõtete Grupp / Info Enterprises Group}}</ref> Han var också en av grundarna av [[Måndagsrörelsen]], till stöd för ett fritt Baltikum, i början av 1990-talet. År 1993 var han med och startade Estlands första privata TV-station [[EVTV]].

I november 1998 tilldelades Küng [[Lettland]]s högsta statliga utmärkelse, [[Trestjärneorden]], av president [[Guntis Ulmanis]] och i februari 1999 mottog han Estlands motsvarighet, [[Vita stjärnans orden]], av president [[Lennart Meri]].

== Bibliografi i urval ==
* ''Latinamerika - reform eller stagnation'' Aldus, 1969
* ''Estland - en studie i imperialism'' Aldus, 1971
* ''Vad händer i Baltikum?'', [[Aldusserien|Aldus]]/[[Albert Bonniers Förlag|Bonniers]], 1973
* ''Så fungerar Sverige'', [[Bra böcker]] 1976<ref>{{bokref |efternamn=Küng |förnamn=Andres |medförfattare=Frantzén Lennart |titel=Så fungerar Sverige |år=1976 |utgivare=Bra böcker |utgivningsort=Höganäs |språk=swe |libris=168193}}</ref>
* ''Bruce! Driven av kärlek eller … ?'', [[Libris förlag|Libris]] 1976
* ''TV-folk : [TV-kolleger på Aktuellt, Rapport, Kvällsöppet]'', Bokád 1978<ref>{{bokref |efternamn=Küng |förnamn=Andres |titel=TV-folk: [TV-kolleger på Aktuellt, Rapport, Kvällsöppet] |år=1978 |utgivare=Bokád |utgivningsort=Stockholm |språk=swe |isbn=9173680281 |libris=7637823}}</ref>
* ''En dröm om frihet - om passivt motstånd i dagens Baltikum'', Libris, 1978
* ''Sådan är socialismen – en orättvis betraktelse?'', [[Timbro]], 1982
* ''Vindens barn - om medlöperi förr och nu'', Timbro, 1983
* ''Baltikum lever!'', Timbro, 1984
* ''Vingar över Amazonas'', {{ISBN|91-536-5077-8}}, Den kristna bokringen, 1984
* ''Låt pysslingen leva'', Timbro, 1984
* ''Estland vaknar'', Sellin & Blomquist 1989
* ''Baltikum: en handbok om Estland, Lettland, Litauen'', Winbergh, 1991.
* ''Estland: En personlig vägvisare'', [[Sellin & Partner]], 1991
* ''Riga: En personlig vägvisare'',{{ISBN|91-7055-056-5}}, Sellin & Partner Förlag AB, 1992
* {{bokref
|titel=Ett liv för Baltikum: journalistiska memoarer
|år=2002
|utgivare=Timbro
|utgivningsort=Stockholm
|språk=swe
|isbn=9175665301
|libris=8742180
}}

== Noter ==
<references/>

==Externa länkar==
*{{libris namn|Küng|Andres}}

{{riksdagsledamöter
 | parti        = Folkpartiet
 | wikinamn     = Liberalerna
 | mandatperiod = 1982–1985
}}

{{Auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Kyng, Andres}}
[[Kategori:Tidigare ledamöter av Sveriges riksdag för Liberalerna och Folkpartiet]]
[[Kategori:Svenskspråkiga författare]]
[[Kategori:Svenska journalister under 1900-talet]]
[[Kategori:Personer inom Sveriges näringsliv]]
[[Kategori:Alumner från Handelshögskolan i Stockholm]]
[[Kategori:Personer från Ockelbo socken]]
[[Kategori:Födda 1945]]
[[Kategori:Avlidna 2002]]
[[Kategori:Män]]

title: Befattning

Befattning: Ledamot av Sveriges riksdag · 1982–1985 års mandatperiod i Sveriges riksdag, Fyrstadskretsen (1982–1982) · Ledamot av Sveriges riksdag, Fyrstadskretsen (1983–1983)

title: Politiskt parti

Politiskt parti: Folkpartiet

title: Utmärkelser

Utmärkelser:
Vita stjärnans orden, tredje klass
Redigera Wikidata


text:
# Göteborgs glasbruk
Göteborgs glasbruk var ett glasbruk i Majorna i Göteborg 1761-1808. Bruket var beläget vid Klippan, strax sydväst om Älvsborgs slott.

## Historia
Handelsmannen Johan Schutz anmälde den 8 januari 1761 för Göteborgs hall- och manufakturrätt samt Kommerskollegiet att han önskade starta ett glasbruk. Det fanns i landet vid denna tidpunkt endast sju glasbruk och man ansåg att "Bristen på goda och dugeliga boutellier hindrar såväl exporten av viner och bränviner till Engeland och flere orter .....". Den 14 januari 1762 utfärdades privilegium för Schutz att anlägga glasbruket vid Elfsborgs ladugårds ägor, med villkoret att, för att spara ved, vid driften endast nyttja stenkol, aska och sjötång. Som medarbetare anställdes grosshandlaren Volrat von Öltken, vilken snart tycktes ha tagit över ledningen. Där tillverkades hushållsglas, tekniskt glas och buteljer. von Öltken sålde själv produkterna på Torggatan i Göteborg. År 1769 valdes Johan Schutz till riksdagsman för borgarståndet.
Tio byggnader uppfördes till verk- och bostäder, och den 17 juli 1762 omtalas bruket i Götheborgska Magasinet som "nyligen anlagt". Bruksinspektoren hette Johan Er. Otter och arbetarna var 16 till antalet: en glasbruksmästare (Gottfried Schmidt från Arnstadt i Thüringen), fyra gesäller, en smed och tio "diverse".
Efter att bruket upphört anlade de tidigare ägarna Bromö fönsterglasbruk på Brommö i Vänern, där fönsterglastillverkning bedrevs fram till 1880-talet, då även detta bruk upphörde.

title: Göteborgs glasbruk

wikitext:
[[File:Lockurna VM21570-1.jpg|thumb|En [[lockurna]] tillverkad på Göteborgs glasbruk. Modellen var i produktion 1792-1802.]]
'''Göteborgs glasbruk''' var ett [[glasbruk]] i [[Majorna]] i [[Göteborg]] [[1761]]-[[1808]]. Bruket var beläget vid [[Klippan, Göteborg|Klippan]], strax sydväst om [[Älvsborgs slott]].

==Historia==
Handelsmannen Johan Schutz anmälde den [[8 januari]] 1761 för ''Göteborgs hall- och manufakturrätt'' samt [[Kommerskollegiet]] att han önskade starta ett glasbruk. Det fanns i landet vid denna tidpunkt endast sju glasbruk och man ansåg att "Bristen på goda och dugeliga boutellier hindrar såväl exporten av viner och bränviner till Engeland och flere orter .....". Den 14 januari 1762 utfärdades privilegium för Schutz att anlägga glasbruket vid ''Elfsborgs ladugårds ägor'', med villkoret att, för att spara ved, vid driften endast nyttja [[stenkol]], [[aska]] och sjötång. Som medarbetare anställdes grosshandlaren Volrat von Öltken, vilken snart tycktes ha tagit över ledningen. Där tillverkades hushållsglas, tekniskt glas och buteljer. von Öltken sålde själv produkterna på [[Torggatan, Göteborg|Torggatan]] i Göteborg. År 1769 valdes Johan Schutz till riksdagsman för borgarståndet.

Tio byggnader uppfördes till verk- och bostäder, och den 17 juli 1762 omtalas bruket i ''[[Götheborgska Magasinet]]'' som "nyligen anlagt". Bruksinspektoren hette Johan Er. Otter och arbetarna var 16 till antalet: en glasbruksmästare (Gottfried Schmidt från [[Arnstadt]] i Thüringen), fyra [[gesäll]]er, en [[smed]] och tio "diverse".

Efter att bruket upphört anlade de tidigare ägarna [[Bromö glasbruk|Bromö fönsterglasbruk]] på [[Brommö]] i [[Vänern]], där fönsterglastillverkning bedrevs fram till 1880-talet, då även detta bruk upphörde.

==Källor==
*''Göteborgs glasbruk 1761-1808'', red. Arvid Bæckström/Industrimuseet Göteborg 1962
*''Berättelser ur den äldre glasindustriens historia för svenska glasarbetare återgifna'', Magnus Eidem, Göteborg 1912 s. 153f

[[Kategori:Klippan, Göteborg]]
[[Kategori:Ej längre existerande svenska glasbruk]]


text:
# Cethosia hormisda
Cethosia hormisda är en fjärilsart som beskrevs av Hans Fruhstorfer 1915. Cethosia hormisda ingår i släktet Cethosia och familjen praktfjärilar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Cethosia hormisda

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Cethosia hormisda''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Praktfjärilar]]
| familia = Nymphalidae
| genus_sv =
| genus = [[Cethosia]]
| species_sv =
| species = '''Cethosia hormisda'''
| taxon = Cethosia hormisda
| taxon_authority = [[Hans Fruhstorfer|Fruhstorfer]] 1915
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Papilionoidea
| superfamilia_sv = [[Äkta dagfjärilar]]
| synonyms =
}}

'''''Cethosia hormisda'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Hans Fruhstorfer]] 1915. ''Cethosia hormisda'' ingår i [[släkte]]t ''[[Cethosia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[praktfjärilar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/cethosia+hormisda/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Praktfjärilar]]
[[Kategori:Cethosia|hormisda]]

title: Systematik

Överfamilj: Äkta dagfjärilar · Papilionoidea

Familj: Praktfjärilar · Nymphalidae

Släkte: Cethosia

Art: Cethosia hormisda

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Fruhstorfer 1915


text:
# Spindasis vulcanus
Spindasis vulcanus är en fjärilsart som beskrevs av Fabricius 1775. Spindasis vulcanus ingår i släktet Spindasis och familjen juvelvingar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Spindasis vulcanus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Spindasis vulcanus''
| status =
| image = Common Silverline.jpg
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Juvelvingar]]
| familia = Lycaenidae
| genus_sv =
| genus = [[Spindasis]]
| species_sv =
| species = '''Spindasis vulcanus'''
| taxon = Spindasis vulcanus
| taxon_authority = [[Fabricius (auktor)|Fabricius]] 1775
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Papilionoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Spindasis vulcanus'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Fabricius (auktor)|Fabricius]] 1775. ''Spindasis vulcanus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Spindasis]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[juvelvingar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Bildgalleri ==
<gallery>
Common silverline female open wing.JPG
Common Silverline male open wing.JPG
VB 029 Common Silverline UN.jpg
</gallery>

== Källor ==
<references>
<ref name="COL">{{webbref|url=http://www.catalogueoflife.org/services/res/2011AC_26July.zip |titel=Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist. |hämtdatum=24 september 2012 |författare=Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.) |datum=2011 |verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK. |arkivurl=https://web.archive.org/web/20120618223324/http://www.catalogueoflife.org/services/res/2011AC_26July.zip |arkivdatum=18 juni 2012 }}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Spindasis vulcanus}}

[[Kategori:Juvelvingar]]
[[Kategori:Spindasis|vulcanus]]

title: Systematik

Överfamilj: Papilionoidea

Familj: Juvelvingar · Lycaenidae

Släkte: Spindasis

Art: Spindasis vulcanus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Fabricius 1775


text:
# Verrucispora smilacis
Verrucispora smilacis är en svampart som först beskrevs av G.P. Agarwal, och fick sitt nu gällande namn av McKenzie 1982. Verrucispora smilacis ingår i släktet Verrucispora och familjen Mycosphaerellaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Verrucispora smilacis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Verrucispora smilacis
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Ascomycota
| divisio_sv = [[Sporsäcksvampar]]
| classis = [[Dothideomycetes]]
| classis_sv =
| ordo = [[Capnodiales]]
| ordo_sv =
| familia = [[Mycosphaerellaceae]]
| familia_sv =
| genus = [[Verrucispora]]
| genus_sv =
| species = '''Verrucispora smilacis'''
| species_sv =
| taxon = Verrucispora smilacis
| taxon_authority = (G.P. Agarwal) McKenzie 1982
| synonyms = ''Stenella smilacicola'' D.E. Shaw & Alcorn 1993<ref>Shaw, D.E.; Alcorn, J.L. (1993) New names for ''Verrucispora'' and its species, In: Aust. Syst. Bot. 6(3):273–276</ref>
''Biharia smilacis'' G.P. Agarwal 1960<ref>G.P. Agarwal (1960) , In: J. Indian bot. Soc. 39:354</ref>
}}

'''''Verrucispora smilacis''''' är en [[svampar]]t<ref>McKenzie (1982) , In: N.Z. Jl Bot. 20(3):252</ref> som först beskrevs av G.P. Agarwal, och fick sitt nu gällande namn av McKenzie 1982. ''Verrucispora smilacis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Verrucispora]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Mycosphaerellaceae]].<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/verrucispora+smilacis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref><ref>''Species Fungorum''. Kirk P.M., 2010-11-23</ref>   Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name="COL"/>

==Källor==
<references/>

[[Kategori:Sporsäcksvampar]]
[[Kategori:Verrucispora|smilacis]]

title: Systematik

Rike: Svampar · Fungi

Division: Sporsäcksvampar · Ascomycota

Klass: Dothideomycetes

Ordning: Capnodiales

Familj: Mycosphaerellaceae

Släkte: Verrucispora

Art: Verrucispora smilacis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Verrucispora smilacis

Auktor: (G.P. Agarwal) McKenzie 1982

title: Synonymer

Synonymer: Stenella smilacicola D.E. Shaw & Alcorn 1993 · Biharia smilacis G.P. Agarwal 1960


text:
# Öretjärnen (Sundsjö socken, Jämtland)
Öretjärnen är en sjö i Bräcke kommun i Jämtland och ingår i Indalsälvens huvudavrinningsområde.

title: Öretjärnen (Sundsjö socken, Jämtland)

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Öretjärnen
|alternativt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Jämtland
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Jämtlands län]]
|kommun =  [[Bräcke kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Jämtland]]
|socken= [[Sundsjö socken]]

|nordliggrad =	63.09398
|östliggrad = 15.21324
|SWEREF_99_TM_N = 6996079
|SWEREF_99_TM_E = 510767

<!-- Sjödata -->
|area =
|arearef =
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd =
|höjdref =
|strandlinje =
|strandlinjeref =
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 699837-147011
|id_vattenförekomst =
|VYID =
|huvudavrinningsområde_id = 40000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID =
|utflöde=
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID =
|delavrinningsområde_namn =
|delavrinningsområde_areal =
|delavrinningsområde_areal_vattenytor =
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal =
|delavrinningsområde_biflödesordning =
|delavrinningsområde_utflöde =
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn =
|delavrinningsområde_VDRID =
|delavrinningsområde_avstånd_hav =
|delavrinningsområde_nedströms =
|delavrinningsområde_medelhöjd =
|delavrinningsområde_källor =

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 2
|vattendistrikt_id =
|natura_2000_id =
|öar =
|städer =

|fotnoter =

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Öretjärnen''' är en [[sjö]] i [[Bräcke kommun]] i [[Jämtland]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|40000}}.

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Bräcke kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-08}}

[[Kategori:Insjöar i Indalsälvens avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Jämtland]]
[[Kategori:Insjöar i Bräcke kommun]]

title: Öretjärnen · Insjö

Land: Sverige

Län: Jämtlands län

Kommun: Bräcke kommun

Landskap: Jämtland

Socken: Sundsjö socken

title: Flöden

title: Övrigt

Limnisk ekoregion: Norrlands inland, under trädgränsen över högsta kustlinjen