text:
# Per Magnus Johansson
Per Magnus Johansson, född 28 september 1950 i Göteborg, är en svensk psykoanalytiker, psykolog, psykoterapeut och idéhistoriker.

## Biografi
Johansson disputerade 1999 vid Göteborgs universitet med doktorsavhandlingen Freuds psykoanalys. De psykoanalytiska pionjärer som beskrivs i egna kapitel i avhandlingen är Poul Bjerre, Emanuel af Geijerstam, Pehr Henrik Törngren, Ola Andersson, Lajos Székely och Carl Lesche. 2003 publicerade Johansson Freuds psykoanalys. Band III, Arvtagare i Sverige del 2. I denna volym ägnas kapitel åt Alfhild Tamm, Gunnar Nycander, Gösta Harding och Stefi Pedersen. Efter att sålunda ha beskrivit receptionen av Freud och psykoanalysen ur ett svenskt perspektiv koncentrerade Johansson en fjärde volym i serien på psykiatrins och den kliniska psykologins situation i Göteborg (Freuds psykoanalys. Band IV, Inblickar i psykiatrins och den psykodynamiska terapins historia i Göteborg 1945–2000, utgiven 2009). Johansson är docent i idé- och lärdomshistoria.
Johanssons psykoanalytiska utbildning har ägt rum i Paris, med läroanalys hos Pierre Legendre (1930-2023).
Tillsammans med psykoanalytikern och historikern Élisabeth Roudinesco har Johansson introducerat Ola Andersson, svensk psykoanalytiker och forskare under 1900-talet, i Frankrike. Han har vidare fackgranskat och introducerat översättningar till svenska av flera texter av Sigmund Freud och Michel Foucault.
Johansson har i Göteborg grundat Freudianska föreningen som arrangerar en seminarieverksamhet och föreläsningar. Johansson är grundare av, redaktör och ansvarig utgivare för Arche – tidskrift för psykoanalys, humaniora och arkitektur (tidigare Psykoanalytisk Tid/Skrift). I tidskriften har Johansson publicerat intervjuer med flera franska psykoanalytiker såsom René Major, Élisabeth Roudinesco, Julia Kristeva, Roland Gori, Charles Melman och Catherine Millot. Arche tilldelades 2018 priset för Årets kulturtidskrift.
I september 2010 publicerades I kulturen. En vänbok till Per Magnus Johansson. I januari 2012 publicerade Johansson tillsammans med Claudia Fahlke en bok om psykopatologi på Natur och Kultur. I mars 2014 utkom essäsamlingen Psykoanalys och humaniora där Johansson tar sig an det komplexa mötet mellan psykoanalys och humaniora och belyser detta ur en rad olika perspektiv, kulturhistoriska, teoretiska, praktiskt-kliniska och personliga. Boken gavs ut av Bokförlaget Daidalos som band 5 i verket Freuds psykoanalys.
Göteborgs förening för filosofi och psykoanalys utgav i september 2014 en bok där Johansson intervjuas om sin verksamhet som psykoanalytiker, idéhistoriker och författare. Boken har titeln En psykoanalytikers väg och utgåvan innehåller även en parallell översättning till franska, Le cheminement d'un psychanalyste. I boken ingår ett förord av Élisabeth Roudinesco.
I september 2016 publicerades brevväxlingen Ensamhet och gemenskap, där Johansson och idéhistorikern Thomas Karlsohn diskuterar sina erfarenheter av att vara verksamma vid universitetet.
Tillsammans med Sven-Eric Liedman utgav Johansson boken En spricka i språket. Marx och Freud – våra samtida på Bonniers förlag i september 2018.
Boken Arkitektliv. Gert Wingårdh i samtal med Per Magnus Johansson och Johan Linton, utkom i oktober 2021.
Under Covid-19-pandemin publicerade Johansson texter och intervjuer där pandemins effekter belystes och diskuterades med personer från olika yrkesgrupper. Texterna publicerades först i sociala medier och senare i bokform. 2023 samlades samtliga texter i Corona: en psykoanalytikers dagbok 1-3.
Johansson författar återkommande krönikor i Göteborgs-Posten.

## Utmärkelser
2006 tilldelades Johansson utmärkelsen "Officier dans l'Ordre des Palmes Académiques" av franska utbildningsministeriet. Han var ordförande i Sveriges Psykologförbunds etikråd 2007-2013.
2012-2025 var Johansson hedersmedlem i Svenska psykoanalytiska föreningen.
I december 2014 invaldes Johansson som ledamot i Kungliga Vetenskaps- och Vitterhets-Samhället.
I april 2024 tilldelades Johansson Göteborgs Stads arbetsstipendium för författare.

title: Per Magnus Johansson

wikitext:
{{fler källor biografi|datum=2022-06}}
[[Fil:Per Magnus Johansson 01.jpg|miniatyr|Per Magnus Johansson på Bokmässan i Göteborg 2015.]]
'''Per Magnus Johansson''', född [[28 september]] [[1950]] i [[Göteborg]], är en svensk [[psykoanalytiker]], [[psykolog]], [[psykoterapeut]] och [[idéhistoriker]].

==Biografi==
Johansson disputerade 1999 vid [[Göteborgs universitet]] med doktorsavhandlingen ''Freuds psykoanalys''.<ref>{{bokref
|efternamn=Johansson
|förnamn=Per Magnus
|titel=Freuds psykoanalys
|år=1999
|utgivare=Daidalos
|utgivningsort=Göteborg
|språk=swe
|libris=2755397
}}</ref> De psykoanalytiska pionjärer som beskrivs i egna kapitel i avhandlingen är [[Poul Bjerre]], [[Emanuel af Geijerstam (läkare)|Emanuel af Geijerstam]], [[Pehr Henrik Törngren]], Ola Andersson, Lajos Székely och Carl Lesche. 2003 publicerade Johansson ''Freuds psykoanalys''. Band III, ''Arvtagare i Sverige'' del 2. I denna volym ägnas kapitel åt [[Alfhild Tamm]], [[Gunnar Nycander]], [[Gösta Harding]] och [[Stefi Pedersen]]. Efter att sålunda ha beskrivit receptionen av Freud och psykoanalysen ur ett svenskt perspektiv koncentrerade Johansson en fjärde volym i serien på psykiatrins och den kliniska psykologins situation i Göteborg (''Freuds psykoanalys''. Band IV, ''Inblickar i psykiatrins och den psykodynamiska terapins historia i Göteborg 1945–2000'', utgiven 2009). Johansson är [[docent]] i idé- och lärdomshistoria.

Johanssons psykoanalytiska utbildning har ägt rum i [[Paris]], med läroanalys hos [[:fr:Pierre Legendre (juriste)|Pierre Legendre]] (1930-2023).

Tillsammans med psykoanalytikern och historikern [[Élisabeth Roudinesco]] har Johansson introducerat Ola Andersson, svensk psykoanalytiker och forskare under 1900-talet, i Frankrike. Han har vidare fackgranskat och introducerat översättningar till svenska av flera texter av [[Sigmund Freud]] och [[Michel Foucault]].

Johansson har i Göteborg grundat Freudianska föreningen som arrangerar en seminarieverksamhet och föreläsningar. Johansson är grundare av, redaktör och ansvarig utgivare för ''[[Arche (tidskrift)|Arche – tidskrift för psykoanalys, humaniora och arkitektur]]'' (tidigare ''[[Psykoanalytisk Tid/Skrift]]''). I tidskriften har Johansson publicerat intervjuer med flera franska psykoanalytiker såsom René Major, Élisabeth Roudinesco, [[Julia Kristeva]], Roland Gori, Charles Melman och Catherine Millot. Arche tilldelades 2018 priset för Årets kulturtidskrift.<ref>{{Webbref|url=http://www.freudianska.org/tidskrift/arche-2018.html|titel=Arche utsedd till Årets kulturtidskrift 2018|hämtdatum=2018-10-08|arkivurl=https://web.archive.org/web/20181008214008/http://www.freudianska.org/tidskrift/arche-2018.html|arkivdatum=2018-10-08}}</ref>

I september 2010 publicerades ''I kulturen. En vänbok till Per Magnus Johansson''.<ref>{{bokref
|redaktör=Leffler Mats, Linton Johan, Stålberg Johan
|titel=I kulturen: en vänbok till Per Magnus Johansson
|år=2010
|utgivare=Freudianska föreningen
|utgivningsort=Göteborg
|isbn=978-91-978264-4-0
|libris=11943226
}}</ref> I januari 2012 publicerade Johansson tillsammans med [[Claudia Fahlke]] en bok om [[psykopatologi]] på Natur och Kultur.<ref>{{bokref
|efternamn=Johansson
|förnamn=Per Magnus
|medförfattare=Fahlke Claudia
|titel=Psykopatologi
|år=2012
|utgivare=Natur & Kultur
|isbn=91-27-11938-6
|libris=11614526
}}</ref> I mars 2014 utkom essäsamlingen ''Psykoanalys och humaniora ''där Johansson tar sig an det komplexa mötet mellan psykoanalys och humaniora och belyser detta ur en rad olika perspektiv, kulturhistoriska, teoretiska, praktiskt-kliniska och personliga. Boken gavs ut av [[Bokförlaget Daidalos]] som band 5 i verket ''Freuds psykoanalys''.

Göteborgs förening för filosofi och psykoanalys utgav i september 2014 en bok där Johansson intervjuas om sin verksamhet som psykoanalytiker, idéhistoriker och författare. Boken har titeln ''En psykoanalytikers väg'' och utgåvan innehåller även en parallell översättning till franska, ''Le cheminement d'un psychanalyste''. I boken ingår ett förord av Élisabeth Roudinesco.

I september 2016 publicerades brevväxlingen ''Ensamhet och gemenskap'', där Johansson och idéhistorikern Thomas Karlsohn diskuterar sina erfarenheter av att vara verksamma vid universitetet.<ref>{{Bokref|efternamn=Johansson|förnamn=Per Magnus|medförfattare=Karlsohn Thomas|titel=Ensamhet och gemenskap. En brevväxling om universitetet|hämtdatum=|år=2016|utgivare=Korpen|utgivningsort=Göteborg|isbn=9789188383099|libris=19646088}}</ref>

Tillsammans med [[Sven-Eric Liedman]] utgav Johansson boken ''En spricka i språket. Marx och Freud – våra samtida'' på [[Albert Bonniers förlag|Bonniers förlag]] i september 2018.<ref>{{Bokref|efternamn=Johansson|förnamn=Per Magnus|medförfattare=Liedman, Sven-Eric|titel=En spricka i språket. Marx och Freud - våra samtida|hämtdatum=|år=2018|utgivare=Bonnier|utgivningsort=Stockholm|språk=|isbn=9789100176792|libris=22571643|sid=}}</ref>

Boken ''Arkitektliv. Gert Wingårdh i samtal med Per Magnus Johansson och Johan Linton'', utkom i oktober 2021.<ref>{{Bokref|titel=Arkitektliv : Gert Wingård i samtal med Per Magnus Johansson och Johan Linton.|url=https://www.worldcat.org/oclc/1273657852|datum=2021|hämtdatum=2021-11-25|isbn=978-91-985199-7-6|oclc=1273657852|förnamn=Gert|efternamn=Wingårdh}}</ref>

Under [[Covid-19-pandemin]] publicerade Johansson texter och intervjuer där pandemins effekter belystes och diskuterades med personer från olika yrkesgrupper. Texterna publicerades först i sociala medier och senare i bokform. 2023 samlades samtliga texter i ''Corona: en psykoanalytikers dagbok 1-3.'' <ref>{{Bokref|efternamn=Johansson|förnamn=Per Magnus|titel=Corona : en psykoanalytikers dagbok 1-3|år=2023|utgivare=Korpen|utgivningsort=Göteborg}}</ref>

Johansson författar återkommande krönikor i [[Göteborgs-Posten]].<ref>{{Webbref|url=https://www.gp.se/av/Per%20Magnus%20Johansson|titel=Senaste nyheterna om Per Magnus Johansson - gp.se|hämtdatum=2023-05-31}}</ref>
== Utmärkelser ==
2006 tilldelades Johansson utmärkelsen "[[Palmes academiques|Officier dans l'Ordre des Palmes Académiques]]" av franska utbildningsministeriet. Han var ordförande i [[Sveriges Psykologförbund]]s etikråd 2007-2013.

2012-2025 var Johansson hedersmedlem i [[Svenska psykoanalytiska föreningen]].

I december 2014 invaldes Johansson som ledamot i [[Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg|Kungliga Vetenskaps- och Vitterhets-Samhället]].

I april 2024 tilldelades Johansson [[Göteborgs Stads författarstipendium|Göteborgs Stads arbetsstipendium för författare]].<ref>{{Webbref|url=https://www.mynewsdesk.com/se/goteborgsstad/pressreleases/haer-aer-mottagarna-av-goeteborgs-stads-kultur-och-foerfattarstipendier-2024-3318389|titel=Pressmeddelande Göteborgs Stads kultur- och författarstipendier 2024|hämtdatum=2024-04-22}}</ref>

== Bibliografi (urval)==
* {{bokref
      |titel=Freuds psykoanalys
      |år=1999-2003
      |utgivare=Daidalos
      |utgivningsort=Göteborg
      |libris=2831766
      }}
* {{bokref
      |titel=Freuds psykoanalys. Band 1, Utgångspunkter
      |år=1999
      |utgivare=Daidalos
      |utgivningsort=Göteborg
      |isbn=91-7173-120-2
      |libris=2831767
      }}
* {{bokref
      |titel=Freuds psykoanalys. Bd 2, Arvtagare i Sverige
      |år=1999
      |utgivare=Daidalos
      |utgivningsort=Göteborg
      |isbn=91-7173-122-9
      |libris=2831768
      }}
* {{bokref
      |titel=Freuds psykoanalys. Bd 3, Arvtagare i Sverige. D. 2
      |år=2003
      |utgivare=Daidalos
      |utgivningsort=Göteborg
      |isbn=91-7173-187-3
      |libris=9080076
      }}
* {{bokref
      |titel=Freuds psykoanalys. Bd 4, Inblickar i psykiatrins och den psykodynamiska terapins historia i Göteborg 1945-2009
      |år=2009
      |utgivare=Daidalos
      |utgivningsort=Göteborg
      |isbn=978-91-7173-298-9
      |libris=11706770
      }}
* ''Freuds psykoanalys. Bd 5, ''{{bokref
      |titel=Psykoanalys och humaniora
      |år=2014
      |utgivare=Daidalos
      |utgivningsort=Göteborg
      |isbn=9789171734266
      |libris=14927976
      }}
* {{bokref
      |titel=Sekelskiftet 1900. August Strindberg och Sigmund Freud
      |år=2020
      |utgivare=Daidalos
      |utgivningsort=Göteborg
      |isbn=9789171736093
      |libris=p2vgq0fdmbggkrzn
      }}

==Källor ==
*[https://permagnusjohansson.com/ Per Magnus Johanssons hemsida]
*[https://www.ne.se/uppslagsverk/encyklopedi/l%C3%A5ng/per-magnus-johansson Per Magnus Johansson] i [[Nationalencyklopedin|Nationalencyklopedins]] nätupplaga

===Noter===
<references/>

==Externa länkar==
*[http://WWW.permagnusjohansson.com Per Magnus Johanssons webbplats]

{{STANDARDSORTERING:Johansson, Per Magnus}}
[[Kategori:Svenska psykologer]]
[[Kategori:Svenska psykoanalytiker]]
[[Kategori:Svenska idéhistoriker]]
[[Kategori:Svenska psykoterapeuter]]
[[Kategori:Födda 1950]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Svenska författare]]


text:
# Mimosa castanoclada
Mimosa castanoclada är en ärtväxtart som beskrevs av Rupert Charles Barneby och Renée Hersilia Fortunato. Mimosa castanoclada ingår i släktet mimosor, och familjen ärtväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Mimosa castanoclada

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|ärtväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Mimosa castanoclada''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Ärtordningen]]
| ordo = Fabales
| familia_sv = [[Ärtväxter]]
| familia = Fabaceae
| genus_sv = [[Mimosor]]
| genus = Mimosa
| species_sv =
| species = '''Mimosa castanoclada'''
| taxon = Mimosa castanoclada
| taxon_authority = [[Rupert Charles Barneby|Barneby]] & [[Renée Hersilia Fortunato|Fortunato]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Mimosa castanoclada'''''<ref name = "COL"/> är en [[ärtväxter|ärtväxt]]art som beskrevs av [[Rupert Charles Barneby]] och [[Renée Hersilia Fortunato]]. ''Mimosa castanoclada'' ingår i [[släkte]]t [[Mimosor (växter)|mimosor]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[ärtväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/11478515|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name="source">[http://www.ildis.org ILDIS World Database of Legumes] {{Wayback|url=http://www.ildis.org/ |date=20140517100307 }}</ref>
</references>

[[Kategori:Mimosor]]
[[Kategori:Mimosa|castanoclada]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Ärtordningen · Fabales

Familj: Ärtväxter · Fabaceae

Släkte: Mimosor · Mimosa

Art: Mimosa castanoclada

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Mimosa castanoclada

Auktor: Barneby & Fortunato


text:
# M/S Ådan
M/S Ådan är en åländsk bil- och passagerarfärja ägd av Ålands landskapsregering och kör för Ålandstrafiken. Den byggdes 2001 på Astilleros Zamaccona, Spanien. Ålands landskapsregering köpte färjan för att segla för Ålandstrafiken år 2022 på rutten Osnäs - Åva. Fartyget fungerar även som reserv färja till Föglölinjen.
M/S Ådan kör mellan Osnäs och Åva, Brändö
Ådan är den gamla norska bil- och passagerarfärjan M/F Fedjefjord.

title: M/S Ådan

wikitext:
{{DISPLAYTITLE:M/S ''Ådan''}}
{{Faktaruta fartyg
|namn              = M/S ''Ådan''
|tidigare_namn     = M/F ''Fedjefjord''
|andra_namn        =
|flaggbild         = Flag of Åland.svg
|bild              = Fedjefjord at Sævrøyna.JPG
|bildtext          = M/F ''Fedjefjord'', 2013.
|typ               = Bil- och passagerarfärja
|klass             =
|systerfartyg      =
|imo_nummer        = 9236767
|mmsi_nummer       = 230174300
|anropssignal      = OJUI
|ägare             = [[Ålands landskapsregering]]
|operatör          = [[Ålandstrafiken]]
|registreringshamn = [[Mariehamn]]
|registernummer    =
|nummer            =
|fartområde        =
|isklass           =saknar isklass
|namne             =
|motto             =
|planerad          =
|design            =
|beställd          =
|varv              = Astilleros Zamaccona, Bilbao, Spanien
|nybyggnadsnr      = 496
|kölsträckt        =
|sjösatt           =
|färdigställd      = 2001
|levererad         =
|tjänst            =
|utrangerad        =
|öde               =
|material          =
|längd             = 63,55 meter
|längd_öa          =
|längd_pp          =
|längd_kvl         =
|bredd             = 13,20 meter
|största_bredd     =
|mallad_bredd      =
|bredd_kvl         =
|mallat_djup       =
|djupgående        = 5 meter
|deplacement       =
|tonnage           =
|GRT               =
|NRT               =
|GT                = 2232
|NT                =
|DWT               =
|antal_TEU         =
|maskin            = 4 x Caterpillar-Diesel Typ 4T 3412TA
|maskinstyrka      = 1650kw
|hjälpmaskin       =
|framdrivning      =
|kraftkälla        =
|hastighet         = 13 knop
|marschfart        = 10
|räckvidd          =
|besättning        = 5
|passagerare       = 145
|hytter            = 7
|fordon            = 38
|bestyckning       =
|bunkerkapacitet   =
|helikoptrar       =
|flygplan          =
|flygdäck          =
|sensorer          =
|motmedel          =
|fotnot            =
}}
'''M/S ''Ådan''''' är en åländsk bil- och passagerarfärja ägd av [[Ålands landskapsregering]] och kör för [[Ålandstrafiken]]. Den byggdes 2001 på Astilleros Zamaccona, Spanien. [[Ålands landskapsregering]] köpte färjan för att segla för Ålandstrafiken år 2022 på rutten Osnäs - Åva. Fartyget fungerar även som reserv färja till Föglölinjen.

M/S ''Ådan'' kör mellan [[Osnäs]] och [[Åva, Brändö]]

Ådan är den gamla norska bil- och passagerarfärjan M/F ''Fedjefjord''.

== Källor ==
* [https://www.alandstrafiken.ax/sv/farjor/ms-adan M/S Ådan på Ålandstrafikens webbplats]
* [https://www.marinetraffic.com/en/ais/details/ships/shipid:311905/mmsi:230174300/imo:9236767/vessel:FEDJEFJORD M/S Ådan på marinetraffic.com]
* [http://www.fjordfaehren.de/no1/fedjefjord2001.htm M/S Ådan på fjordfahren.de]

==Externa länkar==
* {{Commonscat|Fedjefjord (ship, 2001)}}

[[Kategori:Finländska passagerarfartyg]]
[[Kategori:Fartyg byggda i Spanien]]
[[Kategori:Fartyg sjösatta 2001]]

title: Allmänt

Tidigare namn: M/F Fedjefjord

Typklass/Konstruktion: Bil- och passagerarfärja

Anropssignal: OJUI

Ägare: Ålands landskapsregering

Operatör: Ålandstrafiken

Registreringshamn: Mariehamn

Isklass: saknar isklass

title: Historik

Byggnadsvarv: Astilleros Zamaccona, Bilbao, Spanien

title: Tekniska data

Längd: 63,55 meter

Bredd: 13,20 meter

Djupgående: 5 meter

Maskin: 4 x Caterpillar-Diesel Typ 4T 3412TA · 1650kw

Maximal hastighet: 13 knop

Tekniska data: †. Sortlöst jämförelsetal enligt 1969 års internationella skeppsmätningskonvention. ·


text:
# Glyptotheomima pubescens
Glyptotheomima pubescens är en skalbaggsart som beskrevs av Gilbert John Arrow 1932. Glyptotheomima pubescens ingår i släktet Glyptotheomima och familjen Cetoniidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Glyptotheomima pubescens

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|skalbaggs|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Glyptotheomima pubescens''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Skalbaggar]]
| ordo = Coleoptera
| familia_sv =
| familia = [[Cetoniidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Glyptotheomima]]
| species_sv =
| species = '''Glyptotheomima pubescens'''
| taxon = Glyptotheomima pubescens
| taxon_authority = [[Gilbert John Arrow|Arrow]], 1932
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Scarabaeoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Glyptotheomima pubescens'''''<ref name = "col20625"/> är en [[skalbaggar|skalbaggs]]art som beskrevs av [[Gilbert John Arrow]] 1932. ''Glyptotheomima pubescens'' ingår i [[släkte]]t ''[[Glyptotheomima]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Cetoniidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/glyptotheomima+pubescens/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col20625">Arrow G.J. (1932) A few new species of Cetoniine Coleoptera from Mt. Kinabalu, The Annals and Magazine of natural History, including Zoology, Botany and Geology. London 9:125-128</ref>
<ref name = "source">''Scarabs: World Scarabaeidae Database''. Schoolmeesters P., 2011-05-30</ref>
</references>

[[Kategori:Skalbaggar]]
[[Kategori:Glyptotheomima|pubescens]]

title: Systematik

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Skalbaggar · Coleoptera

Överfamilj: Scarabaeoidea

Familj: Cetoniidae

Släkte: Glyptotheomima

Art: Glyptotheomima pubescens

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Arrow, 1932


text:
# Uromyces armeriae
Uromyces armeriae är en svampart som först beskrevs av Diederich Franz Leonhard von Schlechtendal, och fick sitt nu gällande namn av Joseph-Henri Léveillé 1847. Uromyces armeriae ingår i släktet Uromyces och familjen Pucciniaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Uromyces armeriae

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Uromyces armeriae
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Basidiomycota
| divisio_sv = [[Basidiesvampar]]
| classis = [[Pucciniomycetes]]
| classis_sv =
| ordo = [[Pucciniales]]
| ordo_sv =
| familia = [[Pucciniaceae]]
| familia_sv =
| genus = [[Uromyces]]
| genus_sv =
| species = '''Uromyces armeriae'''
| species_sv =
| taxon = Uromyces armeriae
| taxon_authority = (Schltdl.) Lév. 1847
| synonyms = ''Uredo statices''  <ref>sensu auct.; fide Checklist of Basidiomycota of Great Britain and Ireland (2005) . {{webbref |url=http://www.speciesfungorum.org |titel=CABI databases |hämtdatum=24 januari 2013}}</ref>
''Nigredo armeriae'' (Schltdl.) Arthur 1926<ref>Arthur (1926) , In: N. Amer. Fl. (New York) 7(11):768</ref>
''Caeoma armeriae'' Schltdl. 1824<ref>Schltdl. (1824) , In: Fl. berol. (Berlin) 2(2):126</ref>
''Uromyces limonii''  <ref>sensu Plowright (Monog. Brit. Ured. p. 122); fide Checklist of Basidiomycota of Great Britain and Ireland (2005) {{webbref |url=http://www.speciesfungorum.org |titel=CABI databases |hämtdatum=24 januari 2013}}</ref>
}}

'''''Uromyces armeriae''''' är en [[svampar]]t<ref>Lév. (1847) , In: Annls Sci. Nat., Bot., sér. 3 8:375</ref> som först beskrevs av [[Diederich Franz Leonhard von Schlechtendal]], och fick sitt nu gällande namn av [[Joseph-Henri Léveillé]] 1847. ''Uromyces armeriae'' ingår i [[släkte]]t ''[[Uromyces]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Pucciniaceae]].<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/uromyces+armeriae/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref><ref>''Species Fungorum''. Kirk P.M., 2010-11-23</ref>   Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name="COL"/>

==Källor==
<references/>

[[Kategori:Basidiesvampar]]
[[Kategori:Uromyces|armeriae]]

title: Systematik

Rike: Svampar · Fungi

Division: Basidiesvampar · Basidiomycota

Klass: Pucciniomycetes

Ordning: Pucciniales

Familj: Pucciniaceae

Släkte: Uromyces

Art: Uromyces armeriae

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Uromyces armeriae

Auktor: (Schltdl.) Lév. 1847

title: Synonymer

Synonymer: Uredo statices · Nigredo armeriae (Schltdl.) Arthur 1926 · Caeoma armeriae Schltdl. 1824 · Uromyces limonii


text:
# Baba Lybeck
Barbara "Baba" Lybeck, född 26 december 1966 i Pargas, är en finlandssvensk journalist och programledare. Hon har främst arbetat på finska, men också på svenska. Lybeck blev filosofie magister från Helsingfors universitet år 2007.

## Karriär
Sedan år 2019 är Lybeck programledare för aktualitetsprogrammet Viiden jälkeen på MTV3. Lybeck var programledare för Yles aktualitetsunderhållningsprogram Nyhetsläckan (Uutisvuoto) år 2011–2018. År 2009–2012 arbetade hon som redaktionssekreterare för Yle-programmet Puoli seitsemän. Mellan år 1998 och 2009 var hon nyhetsredaktör och nyhetsuppläsare för Nelosen uutiset.
Hon har också arbetat som programledare i Radio City, MTV3 och musikprogrammet Lista Top 40 (Yle). År 2003–2007 var hon konferencier vid Jussi-galan. På svenska har hon arbetat som programledare för Bosses Bio och Talking Heads på FST.
Hösten 2012 tävlade Lybeck i Dansar med stjärnor.

## Familj
Lybeck är gift med musikern och musikproducenten Pekka Lehti. Paret har två barn, Lxandra och Benjamin, som båda är musiker. Lybecks morföräldrar var författaren Tito Colliander och konstnären Ina Colliander.

title: Baba Lybeck

wikitext:
 {{Faktamall biografi WD}}
'''Barbara "''Baba''" Lybeck''', född [[26 december]] [[1966]] i [[Pargas]], är en [[Finlandssvenskar|finlandssvensk]] journalist och [[programledare]]. Hon har främst arbetat på finska, men också på svenska. Lybeck blev [[filosofie magister]] från [[Helsingfors universitet]] år 2007.<ref name=":0">{{Webbref|titel=Barbara "Baba" Lybeck - 375 Humanistia|url=https://375humanistia.helsinki.fi/humanistit/barbara-baba-lybeck|verk=375humanistia.helsinki.fi|hämtdatum=2021-03-05|språk=fi}}</ref>

== Karriär ==
Sedan år 2019 är Lybeck programledare för aktualitetsprogrammet ''Viiden jälkeen'' på [[MTV3]]<ref>{{Webbref|titel=Suomeen saapuu uusi päivittäissarja! Viiden jälkeen nähdään syksyllä Maikkarilla|url=https://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/suomeen-saapuu-uusi-paivittaissarja-viiden-jalkeen-nahdaan-syksylla-maikkarilla/7426940|verk=mtvuutiset.fi|datum=2019-05-28|hämtdatum=2021-03-05|språk=fi}}</ref>. Lybeck var programledare för [[Yle|Yles]] aktualitetsunderhållningsprogram ''Nyhetsläckan (Uutisvuoto)'' år 2011–2018.<ref>{{Webbref|titel=Om vikten av god kondition|url=https://svenska.yle.fi/artikel/2013/06/05/om-vikten-av-god-kondition|verk=svenska.yle.fi|hämtdatum=2021-03-05|språk=sv-FI}}</ref><ref>{{Webbref|titel=På tv i kväll: Nyhetsläckan tar farväl|url=https://www.hbl.fi/artikel/nyhetslackan-tar-farval/|verk=www.hbl.fi|hämtdatum=2021-03-05|språk=sv|förnamn=Malin|efternamn=Slotte}}</ref> År 2009–2012 arbetade hon som redaktionssekreterare för Yle-programmet ''Puoli seitsemän''. Mellan år 1998 och 2009 var hon nyhetsredaktör och nyhetsuppläsare för ''Nelosen uutiset''.<ref name=":0" />

Hon har också arbetat som programledare i ''Radio City'', MTV3 och musikprogrammet ''Lista Top 40'' (Yle). År 2003–2007 var hon konferencier vid [[Jussistatyetten|Jussi-galan]]. På svenska har hon arbetat som programledare för ''Bosses Bio'' och ''Talking Heads'' på [[Yle Fem|FST]].<ref name=":0" />

Hösten 2012 tävlade Lybeck i ''[[Dansar med stjärnor]]''.<ref>{{Webbref|titel=Näin Baba Lybeckin kankku vilahtaa!|url=https://www.is.fi/tanssiitahtienkanssa/art-2000000550954.html|verk=Ilta-Sanomat|datum=2012-10-21|hämtdatum=2021-03-05|språk=fi}}</ref>

== Familj ==
Lybeck är gift med musikern och musikproducenten Pekka Lehti.<ref>{{Webbref|titel=Juontaja Baba Lybeck ja hänen puolisonsa sairastuivat koronaan – juontaja vastaa avoimesti koronakysymyksiin: "Rajumpi kuin ikinä edes osaat kuvitella"|url=https://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/juontaja-baba-lybeck-ja-hanen-puolisonsa-sairastuivat-koronaan-juontaja-vastaa-avoimesti-koronakysymyksiin-rajumpi-kuin-ikina-edes-osaat-kuvitella/7774786|verk=mtvuutiset.fi|datum=2020-03-30|hämtdatum=2021-03-05|språk=fi}}</ref> Paret har två barn, Lxandra och Benjamin, som båda är musiker.<ref>{{Webbref|titel=Baba Lybeckin tytär valloitti Flow-festivaalin – Onko Lxandra seuraava suomalainen vientitähti?|url=https://www.is.fi/viihde/art-2000005788456.html|verk=Ilta-Sanomat|datum=2018-08-11|hämtdatum=2021-03-05|språk=fi}}</ref> Lybecks morföräldrar var författaren [[Tito Colliander]] och konstnären [[Ina Colliander]].<ref>{{Webbref|titel=Baba Lybeck: ”Det är oansvarigt att förringa vetenskapen”|url=https://www2.helsinki.fi/sv/aktuellt/undervisning-studier-vid-universitetet/baba-lybeck-det-ar-oansvarigt-att-forringa-vetenskapen|verk=Helsingfors universitet|datum=2019-02-19|hämtdatum=2021-03-05|språk=sv}}</ref>

== Referenser ==
<references/>
== Externa länkar ==
* [https://arenan.yle.fi/1-71120034 ''Pappa stötte bort mina syskon för att de ville hjälpa – Baba Lybeck kämpade med dåligt samvete när pappan vägrade ta emot vård''], intervju i [[Vegas sommarpratare|Yles sommarpratare]], 10.7.2024
{{STANDARDSORTERING:Lybeck, Baba}}
[[Kategori:Finlandssvenska journalister]]
[[Kategori:Finländska journalister under 2000-talet]]
[[Kategori:Födda 1966]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Personer från Pargas]]
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Sommarpratare 2024]]

Född: 26 december 1966 (58 år) · Pargas, Finland

Medborgare i: Finland

Sysselsättning: Journalist

Make: Pekka Lehti

Barn: Alexandra Lehti (f. 1996)

Släktingar: Tito Colliander · Ina Colliander


text:
# Brachystelma schinzii
Brachystelma schinzii är en oleanderväxtart som först beskrevs av Karl Moritz Schumann, och fick sitt nu gällande namn av Nicholas Edward Brown. Brachystelma schinzii ingår i släktet Brachystelma och familjen oleanderväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Brachystelma schinzii

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|oleanderväxt|datum=2014-09}}
{{Taxobox
| name = ''Brachystelma schinzii''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Gentianaordningen]]
| ordo = Gentianales
| familia_sv = [[Oleanderväxter]]
| familia = Apocynaceae
| genus_sv =
| genus = [[Brachystelma]]
| species_sv =
| species = '''Brachystelma schinzii'''
| taxon = Brachystelma schinzii
| taxon_authority = ([[Karl Moritz Schumann|K. Schum.]]) [[Nicholas Edward Brown|N. E. Br.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Craterostemma schinzii'' <small>[[Karl Moritz Schumann|K. Schum.]]</small>
}}

'''''Brachystelma schinzii'''''<ref name = "C132"/> är en [[oleanderväxter|oleanderväxtart]] som först beskrevs av [[Karl Moritz Schumann]], och fick sitt nu gällande namn av [[Nicholas Edward Brown]]. ''Brachystelma schinzii'' ingår i [[släkte]]t ''[[Brachystelma]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[oleanderväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16640077|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">N. E. Br., ''In: Dyer, Fl. Trop. Afr. 4: I. 471''</ref>
<ref name = "source">[http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World]</ref>
</references>

[[Kategori:Oleanderväxter]]
[[Kategori:Brachystelma|schinzii]]

title: Systematik

Ordning: Gentianaordningen · Gentianales

Familj: Oleanderväxter · Apocynaceae

Släkte: Brachystelma

Art: Brachystelma schinzii

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Brachystelma schinzii

Auktor: (K. Schum.) N. E. Br.

title: Synonymer

Synonymer: Craterostemma schinzii K. Schum.


text:
# Hjalmar Frederik Christian Kiaerskov
Hjalmar Frederik Christian Kiærskou, född 6 augusti 1835, död 18 mars 1900 (även känd som Hjalmar Kiaerskov), var en dansk botaniker.
Denna botaniker betecknas med författarförkortningen Kiaersk som auktor.

title: Hjalmar Frederik Christian Kiaerskov

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}
'''Hjalmar Frederik Christian Kiærskou''', född [[6 augusti]] [[1835]], död [[18 mars]] [[1900]] (även känd som '''Hjalmar Kiaerskov)''', var en dansk [[Botanik|botaniker]].

Denna botaniker betecknas med [[Lista över auktorsförkortningar inom växttaxonomin|författarförkortningen]] '''Kiaersk''' som [[Auktorsnamn|auktor.]]<ref>{{Bokref|efternamn=Brummitt|förnamn=R. K.|författare2=C. E. Powell|titel=Authors of Plant Names|utgivare=[[Royal Botanic Gardens, Kew]]|år=1992|isbn=1-84246-085-4}}</ref>

== Referenser ==
<references/>
{{auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Kiaerskov, Hjalmar}}
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Avlidna 1900]]
[[Kategori:Födda 1835]]
[[Kategori:Personer från Köpenhamn]]
[[Kategori:Danska botaniker]]
[[Kategori:Botaniker med auktorsnamn]]

Född: 6 augusti 1835 · Köpenhamn

Medborgare i: Konungariket Danmark

Utbildad vid: Köpenhamns universitet

Sysselsättning: Botaniker


text:
# Impatiens membranifolia
Impatiens membranifolia är en balsaminväxtart som beskrevs av Adrien René Franchet och Joseph Dalton Hooker. Impatiens membranifolia ingår i släktet balsaminer, och familjen balsaminväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Impatiens membranifolia

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|balsaminväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Impatiens membranifolia''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Ljungordningen]]
| ordo = Ericales
| familia_sv = [[Balsaminväxter]]
| familia = Balsaminaceae
| genus_sv = [[Balsaminer]]
| genus = Impatiens
| species_sv =
| species = '''Impatiens membranifolia'''
| taxon = Impatiens membranifolia
| taxon_authority = [[Adrien René Franchet|Franch.]] ex [[Joseph Dalton Hooker|Hook. f.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Impatiens membranifolia'''''<ref name = "C132"/> är en [[balsaminväxter|balsaminväxt]]art som beskrevs av [[Adrien René Franchet]] och [[Joseph Dalton Hooker]]. ''Impatiens membranifolia'' ingår i [[släkte]]t [[Balsaminer (växter)|balsaminer]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[balsaminväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16897676|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Franch. ex Hook. f., 1908 ''In: Nouv. Arch. Mus. Hist. Nat. Paris, Ser. IV. 10: 253''</ref>
<ref name = "source">{{Webbref |url=http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |titel=World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World |hämtdatum=2014-07-26 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20190318221109/http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ |arkivdatum=2019-03-18 }}</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om balsaminer}}

[[Kategori:Balsaminer]]
[[Kategori:Impatiens|membranifolia]]

title: Systematik

Ordning: Ljungordningen · Ericales

Familj: Balsaminväxter · Balsaminaceae

Släkte: Balsaminer · Impatiens

Art: Impatiens membranifolia

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Impatiens membranifolia

Auktor: Franch. ex Hook. f.


text:
# Lasse liten
Lasse liten, med inledningsorden Världen är så stor, så stor, är en dikt av Zacharias Topelius.
Dikten ingår i en saga med samma titel som ingår i Läsning för barn, del V, som utkom 1880. Berättelsen handlar om en liten gosse som gör båtar av ärtskidor, skickar dem till olika världsdelar (representerade av platser nära hemstranden), följer efter med roddbåt men glömmer årorna. Nukku Matti (John Blund) låter honom följa båtarna till olika delar av världen, men överallt finns sådant Lasse är rädd för, såsom valar, bufflar, tigrar och stekande sol. Till sist är de tillbaka hemma där Lasses mamma steker plättar. I sagan sjunger drömmarna visan Lasse liten för Lasse och Lasse vaknar, åter vid hemstranden.

## Texten
Topelius text lyder i original:
Världen är så stor, så stor,

 Lasse, Lasse liten!

 Större än du nånsin tror,

 Lasse, Lasse liten!

 Där är hett och där är kallt,

 Lasse, Lasse liten!

 Men Gud råder öfverallt,

 Lasse, Lasse liten!

 Många mänskor lefva där,

 Lasse, Lasse liten!

 Lycklig den, som Gud har kär,

 Lasse, Lasse liten!

 När Guds ängel med dig går,

 Lasse, Lasse liten!

 Ingen orm dig bita får,

 Lasse, Lasse liten!

 Säg, hvar trifves du nu mest?

 Lasse, Lasse liten!

 Borta bra, men hemma bäst,

 Lasse, Lasse liten!

## Musik
Visan har fått en välkänd melodi av Alice Tegnér. Topelius text har fem strofer och Tegnér har tonsatt nr 1, 2 och 5 och gjort några smärre förändringar av texten. Sången publicerades första gången i Sjung med oss, Mamma!, häfte 4 från 1897, och därefter 1943 i Nu ska vi sjunga, under rubriken "Andra vackra sånger och visor".
Dikten Lasse liten har också tonsatts av Jean Sibelius i en sättning för röst och piano, op. 37 nummer 2.

## Inspelningar
En tidig inspelning av Tegnérs tonsättning gjordes i Sundbyberg i augusti 1925 av Mary Hjelte. Sången har också spelats in på spanska av Maria Llerena som "Chiquitico mio" på skivalbumet Chiquitico mio från 1988.

title: Lasse liten

wikitext:
[[Bild:Lasse, Lasse liten.png|mini|Illustration till ''Lasse, Lasse liten'' av [[Albert Engström]] ur den så kallade "konstnärsupplagan" av Läsning för barn, publicerad 1903.<ref name="konstnärsutgåvan"/>]]

'''Lasse liten''', med inledningsorden ''Världen är så stor, så stor'', är en dikt av [[Zacharias Topelius]].

Dikten ingår i en saga med samma titel som ingår i ''[[Läsning för barn]], del V'', som utkom 1880.<ref name=barn80/> Berättelsen handlar om en liten gosse som gör båtar av ärtskidor, skickar dem till olika världsdelar (representerade av platser nära hemstranden), följer efter med roddbåt men glömmer årorna. [[Nukku Matti]] ([[John Blund]]) låter honom följa båtarna till olika delar av världen, men överallt finns sådant Lasse är rädd för, såsom valar, bufflar, tigrar och stekande sol. Till sist är de tillbaka hemma där Lasses mamma steker plättar. I sagan sjunger drömmarna visan ''Lasse liten'' för Lasse och Lasse vaknar, åter vid hemstranden.<ref name="konstnärsutgåvan" />

== Texten ==
Topelius text lyder i original:
<poem>
:Världen är så stor, så stor,
: Lasse, Lasse liten!
: Större än du nånsin tror,
: Lasse, Lasse liten!

: Där är hett och där är kallt,
: Lasse, Lasse liten!
: Men Gud råder öfverallt,
: Lasse, Lasse liten!

: Många mänskor lefva där,
: Lasse, Lasse liten!
: Lycklig den, som Gud har kär,
: Lasse, Lasse liten!

: När Guds ängel med dig går,
: Lasse, Lasse liten!
: Ingen orm dig bita får,
: Lasse, Lasse liten!

: Säg, hvar trifves du nu mest?
: Lasse, Lasse liten!
: Borta bra, men hemma bäst,
: Lasse, Lasse liten!
</poem>

== Musik ==
[[Fil:Lasse liten.flac|miniatyr|Inspelning av Lasse liten.]]
Visan har fått en välkänd melodi av [[Alice Tegnér]]. Topelius text har fem strofer och Tegnér har tonsatt nr 1, 2 och 5 och gjort några smärre förändringar av texten. Sången publicerades första gången i [[Sjung med oss, Mamma!]], häfte 4 från 1897<ref name=mamma97/>, och därefter 1943 i [[Nu ska vi sjunga]], under rubriken "Andra vackra sånger och visor"<ref name=sjunga43/>.

Dikten Lasse liten har också tonsatts av Jean Sibelius i en sättning för röst och piano, op. 37 nummer 2<ref name=imslp/>.

== Inspelningar ==
En tidig inspelning av Tegnérs tonsättning gjordes i [[Sundbybergs köping|Sundbyberg]] i [[augusti]] [[Musikåret 1925|1925]] av [[Mary Hjelte]].<ref name=smdb/> Sången har också spelats in på [[spanska]] av [[Maria Llerena]] som "Chiquitico mio" på skivalbumet ''[[Chiquitico mio]]'' från [[Musikåret 1988|1988]].<ref name=chiquitico/>

== Referenser ==
<references>
<ref name="konstnärsutgåvan">{{webbref|efternamn=Topelius|förnamn=Zacharias|titel=Lasse liten|url=http://www.topelius.fi/faksimil.php?id=60&page=30|verk="Läsning för barn II", konstnärsupplagan (1903, 1.uppl.) |utgivare=Svenska litteratursällskapet i Finland|sid=28|hämtdatum=17 juni 2011}}</ref>
<ref name=barn80>{{bokref
|efternamn=Topelius
|förnamn=Zacharias
|medförfattare=Malmström August, Edelfelt Albert
|titel=Läsning för barn. 5, Sagor, visor och lekar
|år=1880
|utgivare=Bonnier
|utgivningsort=Stockholm
|språk=swe
|libris=1336417
}}</ref>
<ref name=mamma97>{{bokref|efternamn=Tegnér|förnamn=Alice|titel=Sjung med oss, mamma! 4, 18 små visor|år=1897|utgivare=Skoglund|utgivningsort=Stockholm|språk=swe|libris=1343330}}</ref>
<ref name=sjunga43>{{bokref
|redaktör=Petersson Annie
|titel=Nu ska vi sjunga sångbok för de första skolåren
|år=1943
|utgivare=Almqvist & Wiksell
|utgivningsort=Stockholm
|språk=swe
|libris=2658017
}}</ref>
<ref name=imslp>{{webbref|url=http://imslp.org/wiki/5_Songs,_Op.37_%28Sibelius,_Jean%29|titel=imslp.org|hämtdatum=25 maj 2013}}</ref>
<ref name=smdb>{{webbref|url=http://smdb.kb.se/catalog/id/002055767|titel=Lasse, Lasse liten|utgivare=Svensk mediedatabas|hämtdatum=18 maj 2011}}</ref>
<ref name=chiquitico>{{webbref|url=http://smdb.kb.se/catalog/id/001481880|titel=Chiquitico mio|utgivare=Svensk mediedatabas |hämtdatum=19 maj 2011}}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{Wikisource|Lasse liten}}
* [https://urn.fi/URN:NBN:fi:sls-8264-1610007536 Lasse liten] vid topelius.sls.fi

{{Alice Tegnér}}
{{Zacharias Topelius}}

[[Kategori:Verk av Alice Tegnér]]
[[Kategori:Geografisånger]]
[[Kategori:Sånger 1897]]
[[Kategori:Verk av Zacharias Topelius]]
[[Kategori:Finländska barnvisor]]
[[Kategori:Svenska barnvisor]]


text:
# Milonice (ort i Tjeckien, lat 49,16, long 17,07)
Milonice är en ort i Tjeckien.   Den ligger i regionen Södra Mähren, i den östra delen av landet, 220 km sydost om huvudstaden Prag. Milonice ligger 252 meter över havet och antalet invånare är 335.
Terrängen runt Milonice är platt norrut, men söderut är den kuperad. Milonice ligger nere i en dal. Runt Milonice är det ganska tätbefolkat, med 72 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Vyškov, 14,1 km norr om Milonice. Trakten runt Milonice består till största delen av jordbruksmark.

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Tjeckien|datum=2016-04}}
{{för|Milonice}}
{{geobox
| 1                                 = Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = Milonice
| native_name                       =
| other_name                        =
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             = Milonice-kostel.JPG
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              = Prapor Milonice.png
| symbol                            = Milonice VY CZ CoA.jpg
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Tjeckien
| country_flag                      = true
| state                             = [[Södra Mähren]]
| state_type                        = [[Tjeckiens regioner|Region]]
| region                            =
| region_type                       =
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         = 252
| lat_d                             = 49.15937
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = 17.07112
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 335
| population_date                   = 2006-11-25
| population_note                   = <ref name = "gn3070648"/>
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[Central European Time|CET]]
| utc_offset                        = +1
| timezone_DST                      = [[Central European Summer Time|CEST]]
| utc_offset_DST                    = +2
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Tjeckien|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Tjeckien
| map_locator                       = Tjeckien
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| timezone_label                    = Europe/Prague
| map2                              = Milonice mapa 1.png
}}

'''Milonice''' är <!--P.PPL-->en [[ort]] i [[Tjeckien]].<ref name = "gn3070648"/>   Den ligger i regionen [[Södra Mähren]], i den östra delen av landet, {{formatnum:220}} km sydost om huvudstaden [[Prag]]. Milonice ligger {{formatnum:252}} meter över havet<ref name = "gn3070648"/> och antalet invånare är <!--pop-->{{formatnum:335}}.<ref name = "gn3070648"/>

Terrängen runt Milonice är platt norrut, men söderut är den kuperad. Milonice ligger nere i en dal.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 km radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}} Runt Milonice är det ganska tätbefolkat, med {{formatnum:72}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Närmaste större samhälle är [[Vyškov (ort i Tjeckien)|Vyškov]], {{formatnum:14.1}} km norr om Milonice. Trakten runt Milonice består till största delen av [[jordbruksmark]].<ref name = "nasalandcover"/>
== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn3070648">[{{Geonameslänk|gnid=3070648|name=milonice}} Milonice] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2006-11-25; databasdump nerladdad 2016-03-31</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>

</references>

== Externa länkar==
* {{commonscat|Milonice (Vyškov District)|Milonice}}
[[Kategori:Orter i Södra Mähren]]

Land: Tjeckien

Region: Södra Mähren

Tidszon: CET (UTC+1)

- sommartid: CEST (UTC+2)


text:
# Folkpsykologi
Folkpsykologi eller Völkerpsychologie företrädde ett jämförande betraktelsesätt. Den tyska 1800-talsfilosofin betonade själslig samhörighet mellan kollektiv, i synnerhet mellan folk som förenades av samma språk. Individen uppfattades i egenskap av medlem av folket som en del av folksjälen, vilken utvecklas och möjliggör civilisationen. Folkpsykologin utforskade manifestationer av folksjälen eller folkanden, i språket, mytologin, religionen, konsten, litteraturen och rättsväsendet.

## Folkpsykologins rötter
Termen folkpsykologi går tillbaka till 1800-talet. Tidigast uppträder studier över olika länders och folks nationella andliga egenart till exempel hos Montesquieu som följs av dels bland jurister (i den historiska rättsskolan, till exempel hos Fichte och Hegel), dels bland historiker av metodiskt osäkra men på iakttagelser utomordentligt rika, komparativa framställningar mellan olika folk.

### Engelskspråkig forskning
Första världskriget och mellankrigstiden visade en rikhaltig, delvis av politisk propaganda och försvarsintressen framkallad litteratur, och särskilt psykisk egenart i USA var föremål för ständig granskning, ofta av européer, men även av amerikaner (till exempel H. Keyserling, America set free, respektive H.J. O'Higgins och E.H. Reede, The American mind in action, 1924), C.H. Pearson, National life and character (1893) och E. Barker National character (1917).
Mot en folkpsykologi i denna mening opponerade sig Jellinek, Georg Simmel m.fl.

### Tyskspråkig forskning
I en andra betydelse utgör folkpsykologin ett försök från de humanistiska vetenskaperna att skapa ett självständigt psykologiskt fundament för sina områden, dvs. att kombinera samtidens fakta om psykologi med språkforskning, religionshistoria och moralhistoria samt rätts- och samhällsutveckling till en total uppfattning.
Moritz Lazarus och Heyman Steinthal var banbrytande. Genom etnografins och sociologins utveckling knöts forskningen inom folkpsykologin till bestämda kulturstadiers och sociala företeelsers studium. Gränsområdet mellan dessa discipliner och folkpsykologin var brett och flertalet metodfrågor olösta. Den vetenskapliga litteraturen var oöverskådlig, särskilt på engelska men kan bäst karakteriseras med Wundt som "grundlinjer till mänsklighetens psykologiska utvecklingshistoria".

#### Wilhelm Wundt
Folkpsykologins främste representant var den experimentelle psykologins fader, Wilhelm Wundt (1832-1920). Wundt hade redan i unga år bestämt sig för att viga första delen av sitt liv åt forskning inom experimentell psykologi och den senare delen åt folkpsykologin. Varför ville Wundt inte kalla folkpsykologi för socialpsykologi fastän detta ord redan introducerats i det tyska språket? Eftersom han hade klassisk bildning undvek han facktermer sammansatta av både latin (socius, "kamrat") och grekiska (psykhe, "själ", och logos, "lära"). Under sitt livs sista decennier publicerade Wundt verket Völkerpsychologie i 10 delar. Där behandlas samband mellan språk, myter och sedvänjor och mänsklig verksamhet i ett jämförande perspektiv. De är fulla av detaljerade beskrivningar av språkliga särdrag, religiösa uppfattningar och sedvänjor hos olika folk, uppgifter som Wundt hade hämtat ur rapporter från lingvister och antropologer. Resultatet blev snarare ett uppslagsverk än nya folkpsykologiska teser. Fastän folkpsykologin inte direkt kom att påverka socialpsykologins utveckling lämnade den efter sig den eviga frågan om man i människans sociala handlande kan finna samband mellan orsak och verkan eller om det bör förstås själsvetenskapligt (geisteswissenschaftlich, dvs. genom att söka förståelse med hjälp av historisk metod). Även om talet om folksjäl idag förefaller säreget, låg begreppet folksjäl under förra århundradet nära det vi numera menar med kultur. Ett annat inslag från folkpsykologin i den socialpsykologiska väven är tanken att individens sociala värld och samspel med andra inte går att förstå om man inte beaktar deras kulturella tillhörighet.

title: Folkpsykologi

wikitext:
'''Folkpsykologi''' eller '''Völkerpsychologie''' företrädde ett jämförande betraktelsesätt. Den tyska 1800-talsfilosofin betonade själslig samhörighet mellan kollektiv, i synnerhet mellan folk som förenades av samma språk. Individen uppfattades i egenskap av medlem av folket som en del av [[folksjäl]]en, vilken utvecklas och möjliggör [[civilisation]]en. Folkpsykologin utforskade manifestationer av folksjälen eller folkanden, i [[språk]]et, [[mytologi]]n, [[religion]]en, [[konst]]en, [[litteratur]]en och [[rättsväsen]]det.<ref>Helkama et al 2004, s. 20</ref>

== Folkpsykologins rötter ==
Termen folkpsykologi går tillbaka till [[1800-talet]]. Tidigast uppträder studier över olika länders och folks nationella andliga egenart till exempel hos [[Charles-Louis de Secondat Montesquieu|Montesquieu]] som följs av dels bland jurister (i den historiska rättsskolan, till exempel hos [[Fichte]] och [[Hegel]]), dels bland historiker av metodiskt osäkra men på iakttagelser utomordentligt rika, komparativa framställningar mellan olika folk.<ref name="Svensk uppslagsbok 1932">''Svensk uppslagsbok'' 1932</ref>

===  Engelskspråkig forskning ===
[[Första världskriget]] och [[mellankrigstiden]] visade en rikhaltig, delvis av politisk propaganda och försvarsintressen framkallad litteratur, och särskilt psykisk egenart i [[USA]] var föremål för ständig granskning, ofta av européer, men även av amerikaner (till exempel H. Keyserling, ''America set free'', respektive H.J. O'Higgins och E.H. Reede, ''The American mind in action'', 1924), C.H. Pearson, ''National life and character'' (1893) och E. Barker ''National character'' (1917).
Mot en folkpsykologi i denna mening opponerade sig Jellinek, [[Georg Simmel]] m.fl.<ref name="Svensk uppslagsbok 1932"/>

===  Tyskspråkig forskning ===
I en andra betydelse utgör folkpsykologin ett försök från de humanistiska vetenskaperna att skapa ett självständigt psykologiskt fundament för sina områden, dvs. att kombinera samtidens fakta om psykologi med språkforskning, [[religionshistoria]] och moralhistoria samt rätts- och samhällsutveckling till en total uppfattning.
[[Moritz Lazarus]] och [[Heyman Steinthal]] var banbrytande. Genom etnografins och sociologins utveckling knöts forskningen inom folkpsykologin till bestämda kulturstadiers och sociala företeelsers studium. Gränsområdet mellan dessa discipliner och folkpsykologin var brett och flertalet metodfrågor olösta. Den vetenskapliga litteraturen var oöverskådlig, särskilt på engelska men kan bäst karakteriseras med Wundt som "grundlinjer till mänsklighetens psykologiska utvecklingshistoria".<ref name="Svensk uppslagsbok 1932"/>

====   Wilhelm Wundt ====
Folkpsykologins främste representant var den experimentelle psykologins fader, [[Wilhelm Wundt]] (1832-1920). Wundt hade redan i unga år bestämt sig för att viga första delen av sitt liv åt forskning inom [[experimentell psykologi]] och den senare delen åt folkpsykologin. Varför ville Wundt inte kalla folkpsykologi för [[socialpsykologi]] fastän detta ord redan introducerats i det tyska språket? Eftersom han hade klassisk bildning undvek han facktermer sammansatta av både [[latin]] (''socius'', "kamrat") och [[grekiska]] (''psykhe'', "själ", och ''logos'', "lära"). Under sitt livs sista decennier publicerade Wundt verket ''Völkerpsychologie'' i 10 delar. Där behandlas samband mellan språk, myter och sedvänjor och mänsklig verksamhet i ett jämförande perspektiv. De är fulla av detaljerade beskrivningar av språkliga särdrag, religiösa uppfattningar och sedvänjor hos olika folk, uppgifter som Wundt hade hämtat ur rapporter från [[lingvist]]er och [[antropolog]]er. Resultatet blev snarare ett uppslagsverk än nya folkpsykologiska teser. Fastän folkpsykologin inte direkt kom att påverka socialpsykologins utveckling lämnade den efter sig den eviga frågan om man i människans sociala handlande kan finna samband mellan orsak och verkan eller om det bör förstås själsvetenskapligt (''geisteswissenschaftlich'', dvs. genom att söka förståelse med hjälp av historisk metod). Även om talet om folksjäl idag förefaller säreget, låg begreppet folksjäl under förra århundradet nära det vi numera menar med kultur. Ett annat inslag från folkpsykologin i den socialpsykologiska väven är tanken att individens sociala värld och samspel med andra inte går att förstå om man inte beaktar deras kulturella tillhörighet.<ref>Helkama et al 2004, s. 20f</ref>

== Referenser ==
=== Noter ===
<references/>

=== Litteratur ===
* [[Klaus Helkama|Helkama, Klaus]], Rauni Myllyniemi & [[Karmela Liebkind]], ''Socialpsykologi'' (2004)
* ''Svensk uppslagsbok'', 9 (1932)

[[Kategori:Psykologi]]
[[Kategori:Socialpsykologi]]


text:
# British Library
British Library (BL) är Storbritanniens nationalbibliotek och världens största bibliotek i fråga om totala antalet poster. Biblioteket är ett av världens största vetenskapliga bibliotek, och innehåller över 150 miljoner poster på alla kända språk och format: böcker, tidskrifter, tidningar, ljud- och musikupptagningar, patent, databaser, kartor, frimärken, grafik, teckningar och mycket mer. Bibliotekets samlingar omfattar omkring 14 miljoner böcker (endast USA:s kongressbibliotek har en större boksamling), tillsammans med betydande innehav av manuskript och historiska föremål från så långt tillbaka som 300 år före Kristus.
British Library får ett exemplar av alla böcker som producerats i Storbritannien och Irland (pliktleverans), inklusive alla utländska böcker som distribueras i landet. Företaget köper också många objekt som endast publiceras utanför Storbritannien och Irland. British Librarys samlingar utökas med omkring tre miljoner poster varje år.
Biblioteket är ett icke-offentligt organ som sponsras av Department for Culture, Media and Sport. Det ligger på norra sidan av Euston Road på St Pancras, London, mellan Euston järnvägsstation och St Pancras järnvägsstation.

## Historisk bakgrund
British Library skapades den 1 juli 1973 genom British Library Act 1972. Dessförinnan var nationalbiblioteket en del av British Museum, som gav den största delen av innehavet av det nya biblioteket, tillsammans med olika mindre organisationer som ingick (som till exempel National Central Library, National Lending Library for Science and Technology och British National Bibliography). År 1974 övertog British Library funktioner som Office for Scientific and Technical Information tidigare svarat för, och 1982 lades India Office Library and Records och HMSO Binderies under British Librarys ansvar. År 1983 absorberades National Sound Archive, som har många ljud- och videoinspelningar, med över en miljon skivor och tusentals band.
Kärnan i bibliotekets historiska samlingar är baserad på en serie av donationer och förvärv från 1700-talet, kända som "the foundation collections". Dessa inkluderar böcker och manuskript av Sir Robert Bruce Cotton, Sir Hans Sloane, Robert Harley och kung Georg III.
Under många år var samlingarna spridda i olika byggnader runt centrala London, på platser som Bloomsbury (inom British Museum), Chancery Lane och Holborn, med ett fjärrlånecentrum i Boston Spa, Wetherby i West Yorkshire (ligger på Thorp Arch Trading Estate) och tidningsbiblioteket i Colindale i nordvästra London. Sedan 1997 inryms den största delen av samlingen i en enda ny byggnad på Euston Road bredvid St Pancras järnvägsstation, men tidningar efter 1800 förvaras fortfarande på Colindale och dokumentleveranscentret ligger fortfarande i Yorkshire. Biblioteket har också en bokdepå i Woolwich i sydöstra London. Det nya biblioteket har utformats speciellt för ändamålet av arkitekten Colin St. John Wilson. Mot Euston Road finns ett stort torg med offentlig konst, till exempel stora skulpturer av Eduardo Paolozzi (en bronsstaty baserad på William Blakes studie av Isaac Newton) och Antony Gormley. Det är den största offentliga biblioteksbyggnad som konstruerats i Storbritannien under 1900-talet.
I mitten av byggnaden finns ett fyra våningar högt torn innehållande The King's Library med 65 000 tryckta volymer tillsammans med andra pamfletter, manuskript och kartor som samlats in av kung Georg III mellan 1763 och 1820.
En ny lagerbyggnad i Boston Spa på Thorp Arch, West Yorkshire invigdes av Rosie Winterton i december 2009. Den nya anläggningen, som kostade 26 miljoner pund, har kapacitet för sju miljoner poster, som lagras i fler än 140 000 behållare märkta med streckkoder, som hämtas av robotar från det 262 kilometer långa hyllsystemet i temperatur- och luftfuktighetskontrollerad miljö.

## Pliktleveranser
En lag från 1911 etablerade principen om pliktleverans i Storbritannien, genom vilken British Library och fem andra bibliotek i Storbritannien och Irland har rätt att erhålla ett kostnadsfritt exemplar av varje tryckt post som publiceras i Storbritannien. De övriga fem biblioteken är Bodleianska biblioteket vid Oxfords universitet, universitetsbiblioteket i Cambridge, Trinity College Library i Dublin samt nationalbiblioteken i Skottland och Wales. British Library är det enda bibliotek som automatiskt får ett exemplar av varje tryckt post som publiceras, de andra har rätt till detta men måste uttryckligen begära dem från förlaget efter information om att de har eller håller på att publiceras, en uppgift som sköts centralt av Agency for the Legal Deposit Libraries.
Vidare, enligt bestämmelserna i irländsk upphovsrättslagstiftning (mest nyligen Copyright and Related Rights Act 2000), har British Library rätt att automatiskt få ett kostnadsfritt exemplar av varje bok som publiceras i Republiken Irland, vid sidan av National Library of Ireland, Trinity College Library i Dublin, Limericks universitetsbibliotek, biblioteket vid Dublin City University och biblioteken vid de fyra konstituerande universiteten inom National University of Ireland. Bodledianska biblioteket, universitetsbiblioteket i Cambridge och nationalbiblioteken i Skottland och Wales har också rätt till pliktexemplar, men måste göra en formell ansökan om detta.

## Använda bibliotekets läsesalar
Biblioteket är i princip öppet för alla som har ett verkligt behov av att använda dess samlingar. Alla som har en fast adress och som vill bedriva forskning kan ansöka om ett Reader Pass. De är skyldiga att kunna styrka namnteckning och adress av säkerhetsskäl.
Historiskt sett kunde bara de som ville använda särskilt material som inte fanns tillgängligt i andra offentliga och vetenskapliga bibliotek få ett Reader Pass. Nyligen har biblioteket fått kritik för att ta emot fler studenter, som har tillgång till sina egna universitetsbibliotek, till läsesalarna. Biblioteket svarade att de alltid har erkänt studenter så länge de har ett berättigat personligt, arbetsrelaterat eller forskningssyfte.
Katalogposter kan hittas i British Library Integrated Catalogue, som bygger på Aleph, ett kommersiellt integrerat bibliotekssystem. De stora läsesalarna erbjuder hundratals platser som ofta är fyllda med forskare, särskilt under påsk- och sommarloven.

## Material tillgängligt online
British Library har gjort ett antal bilder av objekt i sina samlingar tillgängliga online. Dess Online Galleri ger tillgång till 30 000 bilder från olika medeltida böcker, tillsammans med en handfull objekt i skyddat format, som till exempel Lindisfarneevangelierna. Detta inkluderar möjligheten att "vända de virtuella sidorna" i några handlingar, såsom Leonardo da Vincis anteckningsböcker.
British Librarys kommersiella säkra elektroniska leveransservice startades 2003 till en kostnad på 6 miljoner pund. Detta gör mer än 100 miljoner objekt (däribland 280 000 tidskriftstitlar, 50 miljoner patent, 5 miljoner rapporter, 476 000 amerikanska avhandlingar och 433 000 konferensrapporter) tillgängliga för forskare och biblioteksmecenater över hela världen, som tidigare inte fanns tillgängliga utanför biblioteket på grund av upphovsrättsliga restriktioner. I linje med ett regeringsdirektiv om att British Library skall täcka en del av sina driftskostnader, föreligger en avgift för användaren. Dock är denna tjänst inte längre lönsam och har lett till ett rad omstruktureringar för att försöka förhindra ytterligare förluster. När Google Books startade tecknade British Library ett avtal med Microsoft för att digitalisera ett antal böcker från British Library för den konkurrerande tjänsten Live Search Books. Detta material var endast tillgängligt för mottagare i USA, och tjänsten stängdes i maj 2008.

## Utställningar
Ett antal böcker och manuskript finns utställda för allmänheten i Sir John Ritblat Gallery som är öppet sju dagar i veckan utan kostnad. Exempel på objekt i utställningen är Beowulf, en Gutenbergbibel, Geoffrey Chaucers Canterbury Tales, Thomas Malorys Morte D'Arthur, James Cooks loggbok, Jane Austens The History of England, Charlotte Brontës Jane Eyre, Lewis Carrolls Alice i underlandet, Rudyard Kiplings Just så-historier, Charles Dickens' Nicholas Nickleby, Virginia Woolfs Mrs Dalloway samt ett särskilt rum tillägnat Magna Carta.

## Ljudarkiv
British Librarys ljudarkiv (British Library Sound Archive) innehåller mer än en miljon skivor och 200 000 band. Samlingarna kommer från hela världen och täcker hela bredden av inspelat ljud, från musik, teater och litteratur till muntlig historia och ljud från djurlivet, och sträcker sig tillbaka i tiden mer än 100 år. Ljudarkivets online-katalog uppdateras dagligen.
Det är också möjligt att lyssna på inspelningar från samlingarna i utvalda läsesalar i biblioteket, genom dess SoundServer och lyssnar- och tittarservice, som är baserad i läsesalen för sällsynta böcker och musik.
År 2006 lanserade British Library en ny online-resurs, Archival Sound Recordings, som gör över 4 200 timmar av ljudarkivets inspelningar tillgängliga online för högre utbildning i Storbritannien.

## Tidningar
British Librarys tidningsavdelning (British Library Newspapers) är baserad i Colindale i norra London. Biblioteket har en nästan komplett samling av brittiska och irländska tidningar sedan 1840. Detta beror delvis på lagstiftning om pliktexemplar fån 1869, som förpliktigade tidningarna att tillhandahålla ett exemplar av varje utgåva av tidningen till biblioteket. Londonutgåvor av rikstäckande dagliga och söndagstidningar är kompletta tillbaka till 1801. Totalt består samlingen av 660 000 inbundna volymer och 370 000 rullar mikrofilm innehåller tiotals miljoner tidningar med 52 000 titlar på 45 kilometer hyllor.
Bland samlingarna finns Thomason Tracts, som innehåller 7 200 1600-talstidningar och Burney Collection, med tidningar från slutet av 1700-talet och början av 1800-talet. Thomason Tracts och Burney Collections förvaras på St Pancras, och finns tillgängliga i faksimil.
Tidningsavdelningen har också ett omfattande register över icke-brittiska tidningar på språk som använder latinska och kyrilliska alfabet. Bibliotekets betydande innehav av tidningar på språk från Asien och Mellanöstern kan nås vid bibliotekets läsesalar vid St Pancras.

## Frimärken
The National Philatelic Collections ("nationella frimärkssamlingen") förvaras på British Library. Samlingarna etablerades år 1891 genom en donation av Taplings samling. De har ständigt utökats och utgörs nu av över 25 större samlingar och ett antal mindre, som omfattar ett brett spektrum av områden. I samlingarna ingår fri- och stämpelmärken, helsaker, förslag till frimärken som inte tryckts, korrektur, kuvert och inlägg, så kallad bältesspännarfilateli, provexemplar, flygpost, viss posthistoria, offentliga och privata posttjänster, etcetera, för nästan alla länder och perioder.
En omfattande del av samlingarna ställs ut, och kan vara den bästa permanenta utställning av olika klassiska frimärken och filatelistiska objekt i världen. Cirka 80 000 objekt på 6 000 ark kan ses i 1 000 ramar, 2 400 ark kommer från Taplings samling. Alla andra objekt, som omfattar hela världen, är tillgängliga för studenter och forskare enligt överenskommelse.
Förutom dessa samlingar, förvärvar biblioteket aktivt litteratur i ämnet. Detta gör British Library ett av världens främsta filatelistiska forskningscentra. Kurator för filatelistiska samlingen är David Beech.

## Framträdande objekt i samlingarna
- Steinsamlingen från Centralasien
- Diamantsutran, världens äldsta daterade trycka bok,[16] tryckt 868 i Kina under Tangdynastin
- Lindisfarneevangelierna
- Två Gutenbergbiblar
- Två exemplar av Magna Carta från 1215
- Egerton 2-papyrusen
- Det enda överlevande manuskriptet av eposet Beowulf (Nowellkodexen)[17]
- 347 ark av Codex Sinaiticus
- Codex Alexandrinus
- Codex Arundel, en av Leonardo da Vincis anteckningsböcker
- Anne Boleyns exemplar av William Tyndales översättning av Nya Testamentet till engelska, 1534[18]
- Manuskript av kompositörerna Johann Sebastian Bach, Wolfgang Amadeus Mozart, Arthur Sullivan, Gustav Mahler och Benjamin Britten
- My Ladye Nevells Booke av William Byrd, en av de två överlevande samlingar 1500-talsmusik för den jungfruliga
- Manuskriptet till Alice i underlandet av Lewis Carroll (en gåva till British Library av ett konsortium av amerikanska bibliofiler "som ett erkännande av Storbritanniens mod att möta Hitler innan Amerika trädde in i kriget")
- Handskrivet textblad till Beatleslåten I Want to Hold Your Hand

title: British Library

wikitext:
{{Bibliotek
| namn        = British Library
| bild        = British library london.jpg
| bildtext    = British Library
| annat_namn  = BL
| land        = {{flagga|Storbritannien}}
| typ         = Nationalbibliotek
| inriktning  =
| grundat     = 1 juli 1973
| plats       = [[Euston Road]], [[London]]
| koordinater = {{coord|51|31|46|N|0|7|37|W|region:GB_type:landmark|display=title,inline}}
| del_av      =
| filialer    =
| bestånd     = 150 miljoner poster<br />14 miljoner böcker
| utlåning    =
| besökare    = 1 579 270 (2015)
| chef        = [[Roly Keating]]
| webbplats   = [http://www.bl.uk/ www.bl.uk]
}}
[[Fil:Britishlibrary.png|miniatyr]]
'''British Library''' ('''BL''') är [[Storbritannien]]s [[nationalbibliotek]] och världens största bibliotek i fråga om totala antalet poster. Biblioteket är ett av världens största vetenskapliga bibliotek, och innehåller över 150 miljoner poster på alla kända språk och format: [[Bok|böcker]], [[tidskrift]]er, [[tidning]]ar, ljud- och musikupptagningar, [[patent]], [[databas]]er, [[Karta|kartor]], [[frimärke]]n, [[Grafisk teknik|grafik]], [[Teckning (konst)|teckningar]] och mycket mer. Bibliotekets samlingar omfattar omkring 14 miljoner böcker<ref>{{Webbref|url = http://www.bl.uk/|titel = The British Library - The world's knowledge|verk = British Library|hämtdatum = 12 april 2010|arkivurl = https://web.archive.org/web/20120326213518/http://www.bl.uk/|arkivdatum = 26 mars 2012}}</ref> (endast [[USA:s kongressbibliotek]] har en större boksamling), tillsammans med betydande innehav av [[Handskrift|manuskript]] och historiska föremål från så långt tillbaka som 300 år före Kristus.

British Library får ett exemplar av alla böcker som producerats i Storbritannien och [[Irland]] ([[Pliktexemplar|pliktleverans]]), inklusive alla utländska böcker som distribueras i landet. Företaget köper också många objekt som endast publiceras utanför Storbritannien och Irland. British Librarys samlingar utökas med omkring tre miljoner poster varje år.

Biblioteket är ett icke-offentligt organ som sponsras av Department for Culture, Media and Sport. Det ligger på norra sidan av Euston Road på St Pancras, [[London]], mellan Euston järnvägsstation och [[St. Pancras International station|St Pancras järnvägsstation]].

== Historisk bakgrund ==
British Library skapades den 1 juli 1973 genom ''British Library Act 1972''.<ref name=blhistory>{{Webbref |url=http://www.bl.uk/aboutus/quickinfo/facts/history/index.html |titel=History of the British Library |utgivare=British Library |hämtdatum=7 februari 2010 |arkivurl=https://www.webcitation.org/5nMvVlrFD?url=http://www.bl.uk/aboutus/quickinfo/facts/history/index.html |arkivdatum=7 februari 2010 }}</ref> Dessförinnan var nationalbiblioteket en del av [[British Museum]], som gav den största delen av innehavet av det nya biblioteket, tillsammans med olika mindre organisationer som ingick (som till exempel National Central Library, National Lending Library for Science and Technology och British National Bibliography).<ref name=blhistory/> År 1974 övertog British Library funktioner som Office for Scientific and Technical Information tidigare svarat för, och 1982 lades India Office Library and Records och HMSO Binderies under British Librarys ansvar.<ref>''Whitaker's Almanack''; 1988, p. 409</ref> År 1983 absorberades National Sound Archive, som har många ljud- och videoinspelningar, med över en miljon skivor och tusentals band.<ref>{{Webbref |arkivurl=https://www.webcitation.org/5nMvMvV7b?url=http://www.bl.uk/reshelp/bldept/soundarch/about/soundarchive.html |arkivdatum=7 februari 2010 |url=http://www.bl.uk/reshelp/bldept/soundarch/about/soundarchive.html |titel=About the British Library Sound Archive |utgivare=British Library |hämtdatum=7 februari 2010 }}</ref>

Kärnan i bibliotekets historiska samlingar är baserad på en serie av donationer och förvärv från 1700-talet, kända som "the foundation collections". Dessa inkluderar böcker och manuskript av Sir [[Robert Bruce Cotton]], Sir [[Hans Sloane]], [[Robert Harley, 1:e earl av Oxford och earl Mortimer|Robert Harley]] och kung [[Georg III av Storbritannien|Georg III]].<ref>{{Webbref |url=http://snfcc.snfoundation.org/snfcc/EN/index.php?ID=Zq437NxVGjNsz7nf_EN |titel=Similar Projects - The British Library |utgivare=Stavros Niarchos Foundation Cultural Center |hämtdatum=7 februari 2010 |arkivurl=https://www.webcitation.org/5nMvFvVto?url=http://snfcc.snfoundation.org/snfcc/EN/index.php?ID=Zq437NxVGjNsz7nf_EN |arkivdatum=7 februari 2010 }}</ref>

Under många år var samlingarna spridda i olika byggnader runt centrala London, på platser som [[Bloomsbury, London|Bloomsbury]] (inom British Museum), [[Chancery Lane]] och [[Holborn]], med ett fjärrlånecentrum i [[Boston Spa]], [[Wetherby]] i [[West Yorkshire]] (ligger på Thorp Arch Trading Estate) och tidningsbiblioteket i [[Colindale]] i nordvästra London.<ref name=blhistory/> Sedan 1997 inryms den största delen av samlingen i en enda ny byggnad på Euston Road bredvid St Pancras järnvägsstation, men tidningar efter 1800 förvaras fortfarande på Colindale och dokumentleveranscentret ligger fortfarande i Yorkshire. Biblioteket har också en bokdepå i [[Woolwich]] i sydöstra London. Det nya biblioteket har utformats speciellt för ändamålet av arkitekten [[Colin St. John Wilson]].<ref name=blhistory/> Mot Euston Road finns ett stort [[torg]] med [[offentlig konst]], till exempel stora [[skulptur]]er av [[Eduardo Paolozzi]] (en bronsstaty baserad på [[William Blake]]s studie av [[Isaac Newton]]) och [[Antony Gormley]]. Det är den största offentliga biblioteksbyggnad som konstruerats i Storbritannien under 1900-talet.<ref>{{Webbref |url=http://www.bl.uk/aboutus/quickinfo/facts/index.html |titel=British Library - About Us |utgivare=British Library |hämtdatum=7 februari 2010 |arkivurl=https://www.webcitation.org/5nMvdOGz0?url=http://www.bl.uk/aboutus/quickinfo/facts/index.html |arkivdatum=7 februari 2010 }}</ref>

I mitten av byggnaden finns ett fyra våningar högt torn innehållande The King's Library med 65 000 tryckta volymer tillsammans med andra [[pamflett]]er, [[handskrift|manuskript]] och kartor som samlats in av kung Georg III mellan 1763 och 1820.

En ny lagerbyggnad i Boston Spa på Thorp Arch, West Yorkshire invigdes av [[Rosie Winterton]] i december 2009. Den nya anläggningen, som kostade 26 miljoner [[brittiska pund|pund]], har kapacitet för sju miljoner poster, som lagras i fler än 140 000 behållare märkta med [[streckkod]]er, som hämtas av [[robot]]ar<ref>{{Tidningsref |url=http://news.bbc.co.uk/1/hi/england/west_yorkshire/8393248.stm |titel=Robots used at £26m British Library store |datum=2009-12-03 |utgivare=BBC |hämtdatum=7 februari 2010 |arkivurl=https://www.webcitation.org/5nMv4OvYh?url=http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/england/west_yorkshire/8393248.stm |arkivdatum=7 februari 2010 }}</ref> från det 262 kilometer långa hyllsystemet i [[temperatur|temperatur-]] och [[luftfuktighet]]skontrollerad miljö.<ref>{{Webbref |url=http://www.bl.uk/news/2009/pressrelease20091203a.html |titel=Minister opens British Library's new £26 million storage facility in Yorkshire – the most advanced in the world. |datum=2009-12-03 |utgivare=British Library |hämtdatum=7 februari 2010 |arkivdatum=7 februari 2010 |arkivurl=https://www.webcitation.org/5nMv4vDDB?url=http://www.bl.uk/news/2009/pressrelease20091203a.html }}</ref>

== Pliktleveranser ==
[[Fil:BritishLibraryInterior02.jpg|miniatyr|Interiör av British Library, där King's Library syns i bakgrunden bakom tonat glas.]]
En lag från 1911 etablerade principen om pliktleverans i Storbritannien, genom vilken British Library och fem andra bibliotek i Storbritannien och Irland har rätt att erhålla ett kostnadsfritt exemplar av varje tryckt post som publiceras i Storbritannien. De övriga fem biblioteken är [[Bodleianska biblioteket]] vid [[Oxfords universitet]], universitetsbiblioteket i [[Cambridges universitet|Cambridge]], Trinity College Library i [[Dublin]] samt nationalbiblioteken i [[Skottland]] och [[Wales]]. British Library är det enda bibliotek som automatiskt får ett exemplar av varje tryckt post som publiceras, de andra har rätt till detta men måste uttryckligen begära dem från förlaget efter information om att de har eller håller på att publiceras, en uppgift som sköts centralt av Agency for the Legal Deposit Libraries.

Vidare, enligt bestämmelserna i irländsk [[upphovsrätt]]slagstiftning (mest nyligen ''Copyright and Related Rights Act 2000''), har British Library rätt att automatiskt få ett kostnadsfritt exemplar av varje bok som publiceras i Republiken Irland, vid sidan av [[National Library of Ireland]], Trinity College Library i Dublin, [[Limerick]]s universitetsbibliotek, biblioteket vid Dublin City University och biblioteken vid de fyra konstituerande universiteten inom [[National University of Ireland]]. Bodledianska biblioteket, universitetsbiblioteket i Cambridge och nationalbiblioteken i Skottland och Wales har också rätt till pliktexemplar, men måste göra en formell ansökan om detta.

== Använda bibliotekets läsesalar ==
Biblioteket är i princip öppet för alla som har ett verkligt behov av att använda dess samlingar. Alla som har en fast adress och som vill bedriva forskning kan ansöka om ett ''Reader Pass''. De är skyldiga att kunna styrka namnteckning och adress av säkerhetsskäl.<ref>{{Webbref |url = http://www.bl.uk/reshelp/inrrooms/stp/register/howreg/howtoregister.html|titel = How to register for a Reader Pass|utgivare = British Library|hämtdatum = 8 februari 2010}}</ref>

Historiskt sett kunde bara de som ville använda särskilt material som inte fanns tillgängligt i andra offentliga och vetenskapliga bibliotek få ett Reader Pass. Nyligen har biblioteket fått kritik för att ta emot fler studenter, som har tillgång till sina egna universitetsbibliotek, till läsesalarna. Biblioteket svarade att de alltid har erkänt studenter så länge de har ett berättigat personligt, arbetsrelaterat eller forskningssyfte.<ref>{{Webbref|url=http://www.thisislondon.co.uk/standard/article-23479468-british-library-like-a-branch-of-starbooks-say-the-literati.do |titel=British Library like a branch of Starbooks say the literati |efternamn=Brierley |förnamn=Danny |datum=2008-04-21 |utgivare=Evening Standard |hämtdatum=8 februari 2010 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20110605063706/http://www.thisislondon.co.uk/standard/article-23479468-british-library-like-a-branch-of-starbooks-say-the-literati.do |arkivdatum=5 juni 2011 }}</ref>

Katalogposter kan hittas i ''British Library Integrated Catalogue'', som bygger på Aleph, ett kommersiellt integrerat bibliotekssystem. De stora läsesalarna erbjuder hundratals platser som ofta är fyllda med forskare, särskilt under påsk- och sommarloven.

== Material tillgängligt online ==
British Library har gjort ett antal bilder av objekt i sina samlingar tillgängliga online. Dess Online Galleri ger tillgång till 30 000 bilder från olika medeltida böcker, tillsammans med en handfull objekt i skyddat format, som till exempel [[Lindisfarneevangelierna]]. Detta inkluderar möjligheten att "vända de virtuella sidorna" i några handlingar, såsom Leonardo da Vincis anteckningsböcker.<ref>{{Webbref|url = http://www.bl.uk/onlinegallery/index.html|titel = Explore the British Library|utgivare = British Library|hämtdatum = 25 februari 2010|arkivurl = https://web.archive.org/web/20091003183424/http://www.bl.uk/onlinegallery/index.html|arkivdatum = 3 oktober 2009}}</ref>

British Librarys kommersiella säkra elektroniska leveransservice startades 2003 till en kostnad på 6 miljoner pund. Detta gör mer än 100 miljoner objekt (däribland 280 000 tidskriftstitlar, 50 miljoner patent, 5 miljoner rapporter, 476 000 amerikanska avhandlingar och 433 000 konferensrapporter) tillgängliga för forskare och biblioteksmecenater över hela världen, som tidigare inte fanns tillgängliga utanför biblioteket på grund av upphovsrättsliga restriktioner. I linje med ett regeringsdirektiv om att British Library skall täcka en del av sina driftskostnader, föreligger en avgift för användaren. Dock är denna tjänst inte längre lönsam och har lett till ett rad omstruktureringar för att försöka förhindra ytterligare förluster.<ref>{{Tidningsref|url = http://www.socialistworker.co.uk/art.php?id=10620#lonbl|titel = PCS strike: your reports|datum = 31 January 2007|tidning = Socialist Worker|hämtdatum = 12 april 2010|arkivurl = https://web.archive.org/web/20100326145751/http://www.socialistworker.co.uk/art.php?id=10620#lonbl|arkivdatum = 26 mars 2010}}</ref> När [[Google Books]] startade tecknade British Library ett avtal med [[Microsoft]] för att digitalisera ett antal böcker från British Library för den konkurrerande tjänsten Live Search Books.<ref>{{Tidningsref |url = http://www.guardian.co.uk/technology/2005/nov/04/microsoft.books|titel = Microsoft teams up with British Library to digitise books|tidning = The Guardian|utgivare = Guardian News and Media|hämtdatum = 12 april 2010|datum = 4 November 2005|författare = Tran|förnamn = Mark|utgivningsort = London}}</ref> Detta material var endast tillgängligt för mottagare i USA, och tjänsten stängdes i maj 2008.<ref>{{Tidningsref |förnamn = Miguel|författare = Helft|författarlänk = |författare2 = |titel = Microsoft Will Shut Down Book Search Program|url = http://www.nytimes.com/2008/05/24/technology/24soft.html?_r=1&ref=technology&oref=slogin|utgivare = New York Times|datum = 2008-05-24|hämtdatum = 26 februari 2010}}</ref>

== Utställningar ==
Ett antal böcker och manuskript finns utställda för allmänheten i Sir John Ritblat Gallery som är öppet sju dagar i veckan utan kostnad. Exempel på objekt i utställningen är ''[[Beowulf]]'', en [[Gutenbergs Bibel|Gutenbergbibel]], [[Geoffrey Chaucer]]s ''[[Canterburysägner|Canterbury Tales]]'', [[Thomas Malory]]s ''[[Morte D'Arthur]]'', [[James Cook]]s loggbok, [[Jane Austen]]s ''[[The History of England]]'', [[Charlotte Brontë]]s ''[[Jane Eyre]]'', [[Lewis Carroll]]s ''[[Alice i underlandet]]'', [[Rudyard Kipling]]s ''[[Just så-historier]]'', [[Charles Dickens]]' ''[[Nicholas Nickleby]]'', [[Virginia Woolf]]s ''[[Mrs Dalloway]]'' samt ett särskilt rum tillägnat [[Magna Carta]].<ref>{{Webbref|url = http://www.bl.uk/whatson/permgall/treasures/|titel = Sir John Ritblat Gallery: Treasures of the British Library|utgivare = British Library|hämtdatum = 8 februari 2010|arkivurl = https://web.archive.org/web/20110408152115/http://www.bl.uk/whatson/permgall/treasures/|arkivdatum = 8 april 2011}}</ref>

== Ljudarkiv ==
British Librarys ljudarkiv (''British Library Sound Archive'') innehåller mer än en miljon skivor och 200 000 band. Samlingarna kommer från hela världen och täcker hela bredden av inspelat ljud, från [[musik]], [[teater]] och [[litteratur]] till muntlig historia och ljud från djurlivet, och sträcker sig tillbaka i tiden mer än 100 år. Ljudarkivets online-katalog uppdateras dagligen.

Det är också möjligt att lyssna på inspelningar från samlingarna i utvalda läsesalar i biblioteket, genom dess ''SoundServer'' och lyssnar- och tittarservice, som är baserad i läsesalen för sällsynta böcker och musik.

År 2006 lanserade British Library en ny online-resurs, ''Archival Sound Recordings'', som gör över 4 200 timmar av ljudarkivets inspelningar tillgängliga online för högre utbildning i Storbritannien.

== Tidningar ==
[[Fil:British Library Newspapers.JPG|miniatyr|British Library Newspapers i Colindale.]]
British Librarys tidningsavdelning (''British Library Newspapers'') är baserad i Colindale i norra London. Biblioteket har en nästan komplett samling av brittiska och irländska tidningar sedan 1840. Detta beror delvis på lagstiftning om pliktexemplar fån 1869, som förpliktigade tidningarna att tillhandahålla ett exemplar av varje utgåva av tidningen till biblioteket. Londonutgåvor av rikstäckande dagliga och söndagstidningar är kompletta tillbaka till 1801. Totalt består samlingen av 660 000 inbundna volymer och 370 000 rullar [[mikrofilm]] innehåller tiotals miljoner tidningar med 52 000 titlar på 45 kilometer hyllor.

Bland samlingarna finns Thomason Tracts, som innehåller 7 200 1600-talstidningar och Burney Collection, med tidningar från slutet av 1700-talet och början av 1800-talet. Thomason Tracts och Burney Collections förvaras på St Pancras, och finns tillgängliga i [[faksimil]].

Tidningsavdelningen har också ett omfattande register över icke-brittiska tidningar på språk som använder [[latinska alfabetet|latinska]] och [[kyrilliska alfabetet|kyrilliska alfabet]]. Bibliotekets betydande innehav av tidningar på språk från [[Asien]] och [[Mellanöstern]] kan nås vid bibliotekets läsesalar vid St Pancras.

== Frimärken ==
[[Fil:Philatelic collections 1110902 1110905.jpg|miniatyr|British Museums utställda frimärkssamlingar.]]
''The National Philatelic Collections'' ("nationella [[filateli|frimärkssamlingen]]") förvaras på British Library. Samlingarna etablerades år 1891 genom en donation av Taplings samling. De har ständigt utökats och utgörs nu av över 25 större samlingar och ett antal mindre, som omfattar ett brett spektrum av områden. I samlingarna ingår [[frimärke|fri-]] och stämpelmärken, [[helsak]]er, förslag till frimärken som inte tryckts, korrektur, [[kuvert]] och inlägg, så kallad [[Filateli#Annorlunda_filateli|bältesspännarfilateli]], provexemplar, [[flygpost]], viss posthistoria, offentliga och privata posttjänster, etcetera, för nästan alla länder och perioder.

En omfattande del av samlingarna ställs ut, och kan vara den bästa permanenta utställning av olika klassiska frimärken och filatelistiska objekt i världen. Cirka 80 000 objekt på 6 000 ark kan ses i 1 000 ramar, 2 400 ark kommer från Taplings samling. Alla andra objekt, som omfattar hela världen, är tillgängliga för studenter och forskare enligt överenskommelse.

Förutom dessa samlingar, förvärvar biblioteket aktivt litteratur i ämnet. Detta gör British Library ett av världens främsta filatelistiska forskningscentra. [[Kurator (museum)|Kurator]] för filatelistiska samlingen är David Beech.

== Framträdande objekt i samlingarna ==
* [[Aurel Stein|Steinsamlingen]] från [[Centralasien]]
* [[Diamantsutran]], världens äldsta daterade trycka bok,<ref>{{Webbref |url=http://www.bl.uk/aboutus/quickinfo/facts/index.html |titel=BL, Facts & figures |verk=British Library |hämtdatum=12 april 2010 |arkivurl=https://www.webcitation.org/5nMvdOGz0?url=http://www.bl.uk/aboutus/quickinfo/facts/index.html |arkivdatum=7 februari 2010 }}</ref> tryckt 868 i [[Kina]] under [[Tangdynastin]]
* [[Lindisfarneevangelierna]]
* Två [[Gutenbergs Bibel|Gutenbergbiblar]]
* Två exemplar av [[Magna Carta]] från 1215
* [[Egerton 2-papyrusen]]
* Det enda överlevande manuskriptet av eposet [[Beowulf]] ([[Nowellkodexen]])<ref>{{Webbref|url = http://www.bl.uk/onlinegallery/onlineex/englit/beowulf/|titel = Beowulf: sole surviving manuscript|hämtdatum = 22 oktober 2008|utgivare = The British Library|verk = |arkivurl = https://web.archive.org/web/20100918053838/http://www.bl.uk/onlinegallery/onlineex/englit/beowulf/|arkivdatum = 18 september 2010}}</ref>
* 347 ark av [[Codex Sinaiticus]]
* [[Codex Alexandrinus]]
* [[Codex Arundel]], en av [[Leonardo da Vinci]]s anteckningsböcker
* [[Anne Boleyn]]s exemplar av [[William Tyndale]]s översättning av [[Nya Testamentet]] till engelska, 1534<ref>{{Webbref |url = http://www.loc.gov/loc/lcib/9707/tyndale.html|titel = Let There Be Light|datum = July 1997|verk = Library of Congress Information Bulletin|utgivare = Library of Congress|hämtdatum = 12 april 2010}}</ref>
* Manuskript av kompositörerna [[Johann Sebastian Bach]], [[Wolfgang Amadeus Mozart]], [[Arthur Sullivan]], [[Gustav Mahler]] och [[Benjamin Britten]]
* [[My Ladye Nevells Booke]] av [[William Byrd]], en av de två överlevande samlingar 1500-talsmusik för den jungfruliga
* Manuskriptet till ''[[Alice i underlandet]]'' av [[Lewis Carroll]] (en gåva till British Library av ett konsortium av amerikanska [[bibliofil]]er "som ett erkännande av Storbritanniens mod att möta [[Adolf Hitler|Hitler]] innan Amerika trädde in i [[andra världskriget|kriget]]")
* Handskrivet textblad till [[The Beatles|Beatleslåten]] ''[[I Want to Hold Your Hand]]''

== Referenser ==
{{översatt|url=http://en.wikipedia.org/w/index.php?title=British_Library&oldid=401003065 |s=engelska}}
===Noter===
<references/>

== Externa länkar ==
*{{Commonscat}}
* [http://www.bl.uk/ Officiell webbplats]
* [http://catalogue.bl.uk/F/?func=file&file_name=login-bl-list British Librarys katalog] (inklusive tidningar)

{{Nationalbibliotek}}
{{auktoritetsdata}}

[[Kategori:Nationalbibliotek]]
[[Kategori:Bibliotek i Storbritannien]]
[[Kategori:British Museum]]
[[Kategori:Byggnader och anläggningar i London]]

Annat namn: BL

Land: Storbritannien

Typ: Nationalbibliotek

Plats: Euston Road, London

Bestånd: 150 miljoner poster · 14 miljoner böcker

Chef: Roly Keating


text:
# Tom Powers
Tom Powers, född 7 juli 1890 i Owensboro, Kentucky, död 9 november 1955 i Hollywood, Los Angeles, Kalifornien, var en amerikansk skådespelare. Som sextonåring började han studera vid American Academy of Dramatic Arts. Han medverkade i stumfilmer åren 1911-1917. Han lämnade sedan filmen för att spela på Broadway fram till 1944. Han återkom till filmen samma år med en större biroll i noirfilmen Kvinna utan samvete och fortsatte arbeta framför kameran till sin död 1955.

## Filmografi
- 1944 – Kvinna utan samvete
- 1946 – Blå dahlian
- 1947 – Katrin gör karriär
- 1947 – Ängeln och den laglöse
- 1947 – Innan domen faller
- 1948 – Up in Central Park
- 1949 – Den andra kvinnan
- 1949 – Platsen för brottet
- 1950 – Duell i bergen
- 1953 – Julius Caesar

title: Tom Powers

wikitext:
[[Fil:Tom-Powers-1922.jpg|miniatyr|höger|Tom Powers, 1922.]]
'''Tom Powers''', född [[7 juli]] [[1890]] i [[Owensboro]], [[Kentucky]], död [[9 november]] [[1955]] i [[Hollywood]], [[Los Angeles]], [[Kalifornien]], var en [[USA|amerikansk]] skådespelare. Som sextonåring började han studera vid [[American Academy of Dramatic Arts]].<ref>https://archive.org/stream/theatremagazine25newyuoft#page/n29/mode/1up</ref> Han medverkade i stumfilmer åren 1911-1917. Han lämnade sedan filmen för att spela på [[Broadway (teater)|Broadway]] fram till 1944.<ref>http://www.ibdb.com/Person/View/8911</ref> Han återkom till filmen samma år med en större biroll i [[noirfilm]]en ''Kvinna utan samvete'' och fortsatte arbeta framför kameran till sin död 1955.

== Filmografi ==
*{{F|1944|Kvinna utan samvete}}
*{{F|1946|Blå dahlian}}
*{{F|1947|Katrin gör karriär}}
*{{F|1947|Ängeln och den laglöse}}
*{{F|1947|Innan domen faller}}
*{{F|1948|Up in Central Park}}
*{{F3|1949|Den andra kvinnan}}
*{{F|1949|Platsen för brottet}}
*{{F|1950|Duell i bergen}}
*{{F4|1953|Julius Caesar}}

== Källor ==
<references/>

== Externa länkar ==
* {{commonscat}}
* {{IMDb|id=0694631}}
*{{SFDb|person=132319}}

{{auktoritetsdata}}
{{STANDARDSORTERING:Powers, Tom}}
[[Kategori:Födda 1890]]
[[Kategori:Avlidna 1955]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Skådespelare från Kentucky]]
[[Kategori:Personer från Owensboro]]


text:
# Schizoporella hexagona
Schizoporella hexagona är en mossdjursart som beskrevs av Nordgaard 1905. Schizoporella hexagona ingår i släktet Schizoporella och familjen Schizoporellidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Schizoporella hexagona

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|mossdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Schizoporella hexagona''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Mossdjur]]
| phylum = Bryozoa
| classis_sv =
| classis = [[Gymnolaemata]]
| ordo_sv =
| ordo = [[Cheilostomatida]]
| familia_sv =
| familia = [[Schizoporellidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Schizoporella]]
| species_sv =
| species = '''Schizoporella hexagona'''
| taxon = Schizoporella hexagona
| taxon_authority = Nordgaard, 1905
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Schizoporella hexagona'''''<ref name = "col442234"/> är en [[mossdjur]]sart som beskrevs av Nordgaard 1905. ''Schizoporella hexagona'' ingår i [[släkte]]t ''[[Schizoporella]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Schizoporellidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/schizoporella+hexagona/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col442234">Hayward, P.J. (2001) Bryozoa, '''''in''''': Costello, M.J. ''et al.'' (Ed.) (2001). ''European register of marine species: a check-list of the marine species in Europe and a bibliography of guides to their identification. Collection Patrimoines Naturels,'' 50:,</ref>
<ref name = "source">''WoRMS Bryozoa: World Marine Bryozoa Database''. Bock P. & Gordon D., 2010-12-10</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om mossdjur}}

[[Kategori:Mossdjur]]
[[Kategori:Schizoporella|hexagona]]

title: Systematik

Stam: Mossdjur · Bryozoa

Klass: Gymnolaemata

Ordning: Cheilostomatida

Familj: Schizoporellidae

Släkte: Schizoporella

Art: Schizoporella hexagona

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Nordgaard, 1905