text:
# Storstockholms Lokaltrafik
Storstockholms Lokaltrafik (SL) är ett aktiebolag som ägs av Region Stockholm. Före 2012 fungerade SL som trafikhuvudman för den landburna kollektivtrafiken i Stockholms län samt för vissa pendelbåtslinjer på Saltsjön och Mälaren.
År 2012 tog Region Stockholms trafiknämnd och trafikförvaltning över ansvaret för kollektivtrafiken och blev då den officiella regionala kollektivtrafikmyndigheten. I dag är SL framför allt ett varumärke som olika entreprenörer använder när de kör kollektivtrafik på uppdrag av trafikförvaltningen. Det formella aktiebolaget AB Storstockholms Lokaltrafik finns dock kvar och förvaltar vissa avtal och tillgångar.
Trafikförvaltningen driver också Stockholms Spårvägsmuseum.
Företaget har organisationsnummer 556013-0683 och registrerades i bolagsregistret år 1916 med namnet AB Stockholms Spårvägar, och var fram till årsskiftet 1966/67, då det nuvarande namnet antogs, helägt av Stockholms stad. Från den 1 januari 1967 ändrades namnet till AB Storstockholms Lokaltrafik. Bolaget är numera helägt av Region Stockholm.

## Historia

### AB Stockholms Spårvägar (1915–1966)
År 1916 bildades det kommunala AB Stockholms Spårvägar (SS) för att samordna spårvagnstrafiken inom Stockholm. Bolaget övertog flera privata och kommunala spårvagnslinjer. (Observera att dagens AB Stockholms Spårvägar – som kör Lidingöbanan och Spårväg City – är ett helt annat bolag, grundat 1989.)

### AB Storstockholms Lokaltrafik (1967 och framåt)
Hörjelöverenskommelsen (uppkallad efter Nils Hörjel, då statssekreterare i kommunikationsdepartementet) innebar att all lokaltrafik i Stockholms län skulle samlas under ett länsbolag. Fram till dess hade trafiken drivits av SJ samt olika privata och kommunala bolag. Eftersom Stockholms stad ännu inte ingick i Stockholms läns landsting, lades länsbolaget först i Kommunalförbundet för Stockholms stads och läns regionala frågor (KSL). Därefter överfördes det till Stockholms läns landsting.
SL-modellen blev snart en förebild för länstrafikbolag i andra län, där de dock ofta ägdes gemensamt av landsting och kommuner. Den 1 januari 1967 övertog SL även ansvaret för lokal persontrafik på järnväg i länet, medan Statens Järnvägar (SJ) fortsatte köra trafiken på uppdrag av SL. Övriga linjer utanför det ursprungliga Stockholms Spårvägar (SS) drevs tills vidare på entreprenad.
Den första trafik som helt införlivades i SL (istället för SS, som skötte den innan) och kördes i egen regi var busslinjen till Kvarnholmen i Nacka. Denna linje ersattes 1968 av en förlängning av en befintlig busslinje. Året därpå, 1969, övertog SL SJ:s tre billinjegrupper:
- 500-linjerna: Solna, Upplands-Bro, Sigtuna och Upplands Väsby
- 600-linjerna: Danderyd och Täby
- 700-linjerna: Huddinge, Södertälje, Nykvarn, Botkyrka och Salem

Övertagandet skedde successivt och anpassades efter olika juridiska förutsättningar. I vissa fall övertog SL hela företag, som ibland drevs vidare som dotterbolag innan de fusionerades med SL. I andra fall togs trafiken över direkt.
Målet var att SL i princip skulle driva all trafik i egen regi med egna fordon och personal. Pendeltågstrafiken var ett undantag, eftersom SJ vid den tiden förvaltade järnvägsspåren och hade ensamrätt på trafiken.
I början av 1970-talet hade SL på olika sätt övertagit alla tidigare trafikföretag i Stockholms län. När SJ, som drev Roslagsbanan på SL:s uppdrag, ville lägga ned banan 1972, köpte landstinget bansträckan söder om Rimbo. Man övertog då både infrastruktur och fordon och lade driften i ett nytt dotterbolag: Järnvägsaktiebolaget Roslagsbanan (RB).
I slutet av 1980-talet, efter att Leif Axén tillträtt som vd, ändrade SL inriktning. Det blev inte längre självklart att all trafik skulle drivas i egen regi. De trafikoperativa enheterna och förvaltningen av infrastrukturen ombildades till dotterbolag, bland annat SL Buss AB, SL Tunnelbanan AB, SL Tåg AB, SL Specialbuss AB, SL Bansystem AB och SL Fastigheter AB (de två sistnämnda slogs senare ihop till SL Infrateknik AB).
Huvudbolaget SL fick framöver rollen som beställare med uppgift att ”göra rätt saker” (i praktiken upphandla trafik). Dotterbolagen skulle ”göra saker rätt” och därmed köra den upphandlade trafiken. Från och med december 1998 såldes flera av dessa dotterbolag helt eller delvis till externa aktörer.
År 1993 genomfördes den första anbudsupphandlingen av SL-trafiken, vilket ledde till att Swebus tog över vissa trafikområden. Sedan dess har upphandlingar genomförts nästan årligen.
År 1995, med verkan från 2000, köpte SL delvis ut sig ur avtalet med staten om pendeltågstrafiken. Det påverkade dock inte SL:s betalningsansvar fram till 2011 för investeringar i länets järnvägsanläggningar och tåg som staten gjort sedan mitten av 1950-talet. En mindre del av dessa pengar avsåg tåginköp. Trafiken körs i dag av en upphandlad entreprenör. År 2000 upprättades även Driftledningscentralen (DLC) för att samordna felhantering i infrastrukturen och andra kritiska system.

## Infrastruktur
Till skillnad från andra regionala kollektivtrafikmyndigheter har Region Stockholm en synnerligen omfattande egen infrastruktur. Regionen är spårinnehavare och infrastrukturförvaltare på tunnelbanan,  Lidingöbanan, Nockebybanan, Roslagsbanan, Saltsjöbanan, Spårväg City och Tvärbanan. Regionen äger vidare en mängd fastigheter som är nödvändiga för driften samt kommunikationsradiosystemen för trafikledningen.
Infrastrukturen har en larm- och övervakningscentral kallad Driftledningscentralen (DLC).

### Depåer

#### Pendeltågen och andra järnvägar
- Brodepån
- Mörby verkstäder
- Neglingedepån
- Södertäljedepån
- Vallentunadepån
- Älvsjödepån

#### Spårväg
- Alkärrshallen
- Brommadepån
- AGA-depån
- Ulvsundadepån

#### Tunnelbanan
- Hammarbydepån
- Högdalsdepån
- Norsborgsdepån
- Nybodadepån (även bussdepå)
- Rissnedepån
- Vällingbydepån

## Fordon
SL äger eller leasar spårfordonen och ställer dessa till trafikentreprenörernas förfogande. Däremot ägs alla bussar av bolagen som kör för SL. Entreprenörerna ansvarar för inköp och beställning av bussarna.
SL-trafiken rullar omkring 2 400 bussar (2025). Flera olika entreprenörer äger bussarna själva, medan SL ställer spårfordon (tunnelbane- och pendeltåg) till förfogande.
- Vanligaste bussmodellen: MAN Lion's City som körs i flera olika kommuner i länet. Inom SL:s trafik finns både elbussar och biodieselbussar från MAN Lion's City.
- Övriga förekommande modeller: Setra TopClass 531DT, VDL Citea, Scania (OmniLink, Citywide), Volvo (8900, 9700 DD m.fl.), samt elbussar som Mercedes-Benz eSprinter, BYD, Solaris Urbino IV.

Bussarna ägs av entreprenörerna (t.ex. Keolis, Nobina, Transdev och VR), medan tunneltåg, pendeltåg och lokaltåg leasas eller ägs av SL.
Genom årens lopp har SL varit leasetagare till ett antal motorvagnståg i X10-generationen, som använts av Statens Järnvägar (SJ) i andra delar av Sverige (bl.a. Västmanland). SL inköpte även ett antal Regina-motorvagnar, som dock aldrig använts i SL-trafiken och därför överlåtits till andra trafikhuvudmän.
Flera av SL:s entreprenader har även jour- och trafikledningspersonal i yttre tjänst som kör olika fordon. Dessa fordon får ibland köra med blåljusutrustning.
| Fordon                           | Typ                             | Drivmedel             | Trafikområde             |
| -------------------------------- | ------------------------------- | --------------------- | ------------------------ |
| Scania Citywide                  | Boggi-, ledbuss                 | Biodiesel             | Alla                     |
| Scania OmniLink II               | Normal-, boggi-, ledbuss        | Biodiesel             | Alla                     |
| Scania Citywide Suburban         | Boggibuss                       | Biodiesel             | Södertälje               |
| Setra S 531 DT                   | Dubbeldäckare                   | Biodiesel             | Nacka/Värmdö             |
| VDL Citea LLE                    | Normalbuss                      | Biodiesel             | Norrort                  |
| MAN Lion's City                  | Kort-, normal-, boggi-, ledbuss | El, biodiesel, biogas | Alla                     |
| MAN Lion's Intercity LE          | Normal-, boggibuss              | Biodiesel             | Söderort, Nacka/Värmdö   |
| BYD K11                          | Normal-, ledbuss                | El                    | Norrort                  |
| Volvo 9700 DD                    | Dubbeldäckare                   | Biodiesel             | Norrort                  |
| Volvo 8900                       | Normal-, boggibuss              | Biodiesel             | Alla (förutom innerstad) |
| Volvo 8700                       | Boggibuss                       | Biodiesel             | Norrort                  |
| Volvo B9SALE                     | Ledbuss                         | Biodiesel             | Tyresö                   |
| Volvo 8500 (B9SALE ansiktslyft)  | Ledbuss                         | Biodiesel             | Norrort                  |
| Solaris Urbino IV (E15LE)        | Boggibuss                       | El                    | Nacka/Värmdö             |
| Mercedes-Benz Citaro C2          | Ledbuss                         | Biodiesel             | Ekerö                    |
| Mercedes-Benz Citaro K           | Kortbuss                        | Biodiesel             | Närtrafiken              |
| Mercedes-Benz Sprinter/eSprinter | Midibuss                        | El, biodiesel         | Närtrafiken              |

### Bilder av SL:s fordon
- SL:s modernaste tunnelbanetåg av modellen C30.
- En tunnelbanevagn av modellen C20. Renoverades mellan 2023-2024.
- En ledvagn av bussmodellen Scania Citywide i Märsta.
- Blåbuss på linje 2 av modellen MAN Lion's City. Den vanligaste bussen i länet. Finns både som elbuss och biodieselbuss.
- Tvärbanans äldre vagnar av typ A32.
- Pendeltåg X60.
- Saltsjöbanetåg med C11 i spetsen.
- Lidingöbanans nya vagnar A36.
- Roslagsbanans nyare modell X15p vid Östra station.
- Djurgårdsfärjan.

## Entreprenörer
SL upphandlar trafik av entreprenörer. Samtliga SL-fordon är markerade med vilken entreprenör som utför tjänsten. Följande entreprenörer utför trafiken på uppdrag av SL i deras trafikområden:

### Busstrafiken
- VR Sverige: Ekerö, Tyresö och ersättning för Saltsjöbanan[5]. (Södertälje, Nykvarn, Upplands-Bro, Järfälla från augusti 2026)[6]
- Nobina: Huddinge, Salem, Huddinge, Söderort[7], Haninge, Järfälla, Nykvarn, Nynäshamn, Södertälje, Nacka, Värmdö. (Järfälla, Nykvarn, fram till augusti 2026).
- Transdev: Danderyd, Norrtälje, Sigtuna, Täby, Upplands Väsby, Vallentuna, Vaxholm, Österåker.
- Keolis: Innerstaden, Lidingö, Solna, Sollentuna, Bromma, Sundbyberg.
- Bergkvara: Närtrafiken.

### Spårvägs-, pendeltågs- och tunnelbanetrafik
AB Stockholms Spårvägar (SS) kör Spårväg city, Lidingöbanan, Nockebybanan, Tvärbanan och Saltsjöbanan. Transdev kör Roslagsbanan.  SJ Stockholmståg ansvarar för pendeltågstrafiken. MTR ansvarar för tunnelbanetrafiken.
Den 2 november 2025 tar Connecting Stockholm över ansvaret för tunnelbanan. SJ ansvarar för pendeltågen i ett nödavtal som sträcker sig till 2 mars 2026. Pendeltågen har ingen planerad ersättare för 2026.

### Pendelbåtarna
Djurgårdens Färjetrafik (Strömma AB) kör Djurgårdsfärjan och båtarna på Värmdö. Rederi Ballerina kör linje 80 mellan Nybroplan och Ropsten. Blidösundsbolaget (Transdev) kör pendelbåtarna i Stockholms skärgård och Vaxholm.

### Övrigt
SL Kundtjänst och SL Center drivs från 1 oktober 2015 av callcenterföretaget Releasy Customer Management AB på uppdrag av Storstockholms Lokaltrafik. Kundtjänsten är placerad i Borås, Linköping och Stockholm (SL Center och SL Kundtjänst Sergels Torg).
Även underhåll av infrastruktur upphandlas i konkurrens, bland de större entreprenörerna kan nämnas, Infranord AB, Strukton Rail, Eltel Networks, EIAB med flera medan drift av tunnelbanestationer och -depåer sköts av Caverion AB.
SL:s biljettkontroller utförs på entreprenad av ISS. Yttre trygghet utförs av Avarn Security och CSG.

## Dotterbolag/intressebolag
- AB SL Finans (100%)
- AB Transitio (5%) - anskaffar spårfordon, ägs även av 19 andra kollektivtrafikmyndigheter
- Stockholms Terminal AB (40%)

### Tidigare dotterbolag/intressebolag
- SL HR Service AB (100%) (Fusionerat 2016)
- SL Kundtjänst AB (51%) (övertaget efter 2015 av Releasy Customer Management AB, ett privatägt callcenterföretag) (Fusionerat 2016)
- SL Infrateknik AB (100%) (Fusionerat 2018)
- SL Lidingö Trafik AB (97%) (Likviderat 2013)
- Fastighets AB Viggestaberg (100%) (Fusionerat 2016)
- Tågia AB (100%) (Fusionerat 2016)
- Busslink i Sverige AB (30%) - ägs sedan augusti 2010 av den franska kollektivtrafikgruppen Keolis.  Busslink i Sverige AB bytte samtidigt namn till Keolis Sverige AB.
- Industritekniska Gymnasiet grundades år 1963. Skolan drevs genom SL:s dotterbolag Tågia och såldes år 2013.[11] Därefter bedrev Tågia ingen verksamhet.

## Ledande befattningar

### Styrelseordförande
- Per-Olof Hanson, 1967–1971
- Bertil Jonberger, 1971–1974
- Birger Rosell, 1974–1979
- Roland Björsne, 1980–1982
- Bosse Ringholm, 1983–1985, 1989
- Stig Dingertz, 1986–1988
- Claes Ånstrand 1989–1991
- Elwe Nilsson 1992–1994
- Claes Ånstrand 1994–1997
- Peter Larsson, 1997–1998
- Elwe Nilsson, 1999–2002
- Anna Berger Kettner, 2003–2006
- Christer G Wennerholm, 2007–2014
- Kristoffer Tamsons, 2014–2022
- Anton Fendert, 2023–

### Verkställande direktörer
- Helge Berglund, 1967–31 december 1972
- Ingemar Bäckström, 1 januari 1973–31 augusti 1988
- Leif Axén, 1 september 1988–30 september 1998
- Kjell Nilsson[förtydliga], 1 oktober 1998–31 mars 2000
- Gunnar Schön, 1 april 2000–6 maj 2003
- Ingemar Ziegler, 2003 (tillförordnad)
- Lennart Jangälv, 1 november 2003–14 december 2006
- Lars Nordstrand, 14 december 2006 (tillförordnad)
- Ingemar Ziegler, 1 januari 2007–30 september 2009
- Göran Gunnarsson, 1 oktober 2009–23 februari 2010 (tillförordnad)
- Göran Gunnarsson, 23 februari 2010–23 juni 2011
- Madeleine Raukas, 23 juni 2011–31 december 2011 (tillförordnad)
- Anders Lindström, 1 januari 2012–maj 2015
- Ragna Forslund, 2015–29 februari 2016 (tillförordnad)
- Caroline Ottosson, 1 mars 2016–juli 2019
- Sara Catoni, 2019–hösten 2020  (tillförordnad)
- David Lagneholm hösten 2020–[12]

## Trafik
Huvudartikel: Kollektivtrafik i Stockholms län
SL har en mycket omfattande trafik vars stomme utgörs av pendeltåg och tunnelbana. Spårtrafiken består också av lokaltåg på Roslagsbanan och Saltsjöbanan samt av spårvagnar på Spårväg City, Lidingöbanan, Nockebybanan och Tvärbanan. Bussnätet täcker hela länet. SL äger även Djurgårdslinjens infrastruktur, men trafiken där bedrivs ideellt av medlemmar i Svenska Spårvägssällskapet. SL-nätet sträcker sig även till Uppsala och Södermanlands län med ett antal busslinjer samt pendeltåg till stationerna Gnesta, Uppsala och Bålsta.
Det är cirka 800 000 resenärer som gör totalt nästan 3 miljoner resor (antal påstigande 2017) i SL-trafiken en vanlig vardag. Varav 1 miljon sker i busstrafiken.
SL:s koldioxidutsläpp uppgick under 2017 till 14 903 ton per år vilken är en minskning med 87% sen 2011 trots ökad trafikmängd, Utsläppen härrör i huvudsak kommer från busstrafiken.
SL har biljettintäkter på 8,1 miljarder, övriga intäkter på 4,4 miljarder och kostnader på 18,5 miljarder kronor exkl avskrivningar (2017). Skillnaden täcks av bidrag från landstinget, 9,9 miljarder. SL AB redovisade en vinst på 483 miljoner 2017.

## Linjer i spårtrafiken
| Linje      | Linjenamn    | Färdväg                                                                                | Vagntyper                |
| Tunnelbana | Tunnelbana   | Tunnelbana                                                                                | Tunnelbana               |
| ---------- | ------------ | ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ | ------------------------ |
| 10         | Blå linjen   | Kungsträdgården–T-Centralen–Västra skogen–Sundbybergs centrum–Rissne–Hjulsta                                                                                | C25/C20U                 |
| 11         | Blå linjen   | Kungsträdgården–T-Centralen–Västra skogen–Solna centrum–Hallonbergen–Akalla                                                                                | C25/C20U                 |
| 13         | Röda linjen  | Norsborg–Liljeholmen–T-Centralen–Ropsten                                                                                | C25/C20U och C30         |
| 14         | Röda linjen  | Fruängen–Liljeholmen–T-Centralen–Mörby centrum                                                                                | C25/C20U och C30         |
| 17         | Gröna linjen | Hässelby strand-Åkeshov–Alvik–Odenplan–T-Centralen–Skarpnäck                                                                                | C25/C20U                 |
| 18         | Gröna linjen | Hässelby strand–Åkeshov-Alvik-Odenplan–T-Centralen–Farsta strand                                                                                | C25/C20U                 |
| 19         | Gröna linjen | Hässelby strand–Åkeshov–Alvik–Odenplan–T-Centralen–Hagsätra                                                                                | C25/C20U                 |
| Spårvagn   |              |                                                                                |                          |
| 7          | Spårväg City | T-Centralen–Kungsträdgården–Nybroplan–Nordiska Museet/Vasamuseet–Skansen–Waldemarsudde                                                                                | A35                      |
| 12         | Nockebybanan | Alvik–Ålstensgatan–Höglandstorget–Nockeby                                                                                | A32 och A35 under tester |
| 21         | Lidingöbanan | Ropsten–Larsberg–AGA–Skärsätra–Gåshaga–Gåshaga brygga                                                                                | A36                      |
| 30         | Tvärbanan    | Solna station–Sundbybergs centrum–Alvik–Stora Essingen–Liljeholmen–Årstaberg–Gullmarsplan–Sickla                                                                                | A32 och A35              |
| 31         | Tvärbanan    | Bromma Flygplats–Bromma Blocks–Norra Ulvsunda–Johannesfred–Alvik–Alviks Strand                                                                                | A32 och A35              |
| Lokalbana  |              |                                                                                |                          |
| 25         | Saltsjöbanan | Slussen–Nacka–Lillängen–Saltsjö-Duvnäs–Igelboda–Saltsjöbaden                                                                                | C10 och C11              |
| 26         | Saltsjöbanan | Igelboda–Tippen–Tattby–Erstaviksbadet–Solsidan                                                                                | C10 och C11              |
| 27         | Roslagsbanan | Stockholms östra–Universitetet–Mörby–Roslags Näsby–Täby kyrkby–Vallentuna–Lindholmen–Kårsta                                                                                | X10p och X15p            |
| 28         | Roslagsbanan | Stockholms östra–Universitetet–Mörby–Roslags Näsby–Täby Centrum–Viggbyholm–Hägernäs–Åkersberga–Österskär                                                                                | X10p och X15p            |
| 29         | Roslagsbanan | Stockholms östra–Universitetet–Mörby–Näsbypark                                                                                | X10p och X15p            |
| Pendeltåg  |              |                                                                                |                          |
| 40         | Pendeltåg    | Uppsala centralstation–Knivsta–Arlanda–Upplands Väsby–Sollentuna–Solna–Stockholm Odenplan–Stockholm City–Stockholms södra–Älvsjö station–Huddinge–Tumba–Södertälje hamn–Södertälje centrum | X60 - X60B               |
| 41         | Pendeltåg    | Märsta–Upplands Väsby–Sollentuna–Solna–Stockholm Odenplan–Stockholm City–Stockholms södra–Älvsjö station–Huddinge–Tumba–Södertälje hamn–Södertälje centrum                                 | X60 - X60B               |
| 43         | Pendeltåg    | Bålsta–Kungsängen–Jakobsberg–Sundbyberg–Stockholm Odenplan–Stockholm City–Stockholms södra–Älvsjö station–Handen–Jordbro–Västerhaninge–Ösmo–Nynäshamn                                      | X60 - X60B               |
| 43X        | Pendeltåg    | Kallhäll–Jakobsberg–Sundbyberg–Stockholm Odenplan–Stockholm City–Stockholms södra–Älvsjö station–Handen–Västerhaninge–Ösmo–Nynäshamn                                                       | X60 - X60B               |
| 48         | Pendeltåg    | Södertälje centrum–Södertälje hamn–Södertälje Syd–Järna–Mölnbo–Gnesta                                                                                | X60 - X60B               |

### Linjekartor
Klicka på linjenamnet för att se kartan.
Tunnelbanan · Pendeltågen · Roslagsbanan · Saltsjöbanan · Spårväg City · Lidingöbanan · Tvärbanan · Nockebybanan

## Biljettsystem
Se: Kollektivtrafik i Stockholms län#Biljettsystem

## Skattefinansieringsgrad
Sedan början av 1990-talet har skattefinansieringsgraden sänkts från cirka 70 procent till dagens nivå på cirka 50%.
| År   | finansieringsgrad |
| ---- | ----------------- |
| 2004 | 49%               |
| 2005 | 49,2%             |
| 2006 | 52%               |
| 2007 | 53,1%             |
| 2008 | 51,4%             |
| 2009 | 48,6%             |
| 2010 | 51,2%             |
| 2011 | 49,1%             |
| 2012 | 45,8%             |
| 2013 | 47,7%             |
| 2014 | 47,8%             |
| 2015 | 49,2%             |
| 2016 | 48%               |
| 2017 | 48%               |
| 2018 | 45,4%             |
| 2019 | 45%               |
| 2020 | 54,4%             |

## Resultat per år
| Resultat   | År   |
| ---------- | ---- |
| −1 115 mkr | 2020 |
| 563 mkr    | 2019 |
| 479 mkr    | 2018 |
| 215 mkr    | 2017 |
| 86 mkr     | 2016 |
| −250 mkr   | 2015 |
| −75 mkr    | 2014 |
| −21 mkr    | 2013 |
| 55 mkr     | 2012 |
| −156 mkr   | 2011 |
| −420 mkr   | 2010 |
| 414 mkr    | 2009 |
| 282 mkr    | 2008 |
| 320 mkr    | 2007 |
| −955 mkr   | 2006 |
| 340 mkr    | 2005 |
| 98 mkr     | 2004 |
| 70 mkr     | 2003 |
| 415 mkr    | 2002 |
| 158 mkr    | 2001 |
| 247 mkr    | 2000 |
| 295 mkr    | 1999 |

title: Storstockholms Lokaltrafik

wikitext:
{{omdirigering|SL}}
{{Faktamall företag
| företagsnamn       = Aktiebolaget Storstockholms Lokaltrafik
| bild               = SL logo.svg
| bildtext           =
| nummer             = 556013-0683
| typ                = [[Privat aktiebolag]]
| sätesort           = {{flaggbild|Sverige}} [[Stockholm]], [[Sverige]]
| nyckelpersoner     = '''[[Anton Fendert]] ([[Miljöpartiet|MP]])'''
[[Styrelseordförande]]
'''[[Erik Norling (företagsledare)|Erik Norling]]'''
tillförordnad [[Verkställande direktör|VD]]
| bransch            = [[Kollektivtrafik]]
| produkter          =
| tjänster           =
| antalanställda     =
| grundat            = 1916<ref>Bolagets namn var mellan åren 1916 och 1966 [[Stockholms Spårvägar (1915)|AB Stockholms Spårvägar]]</ref>
| grundare           = [[Stockholms stad (stadskommun)|Stockholms stad]]
| sammangående bolag =
| avknoppat från     =
| uppköpt av         =
| gick upp i         =
| upplöst            =
| tidigare namn      = [[Stockholms Spårvägar (1915)|AB Stockholms Spårvägar]]
| omsättning         = {{öka}} 22,277 miljarder [[Svensk krona|SEK]]
| brutto             = {{öka}} –149 miljoner SEK
| netto              = {{öka}} –680 miljoner SEK
| tillgångar         = {{öka}} 86,24 miljarder SEK
| egetkapital        = {{minska}} 6,679 miljarder SEK
| ägare              = [[Region Stockholm]]
| moderbolag         = Region Stockholm
| dotterbolag        = [[Storstockholms Lokaltrafik#Dotterbolag/Intressebolag|Lista över SL:s dotterbolag.]]
| avdelningar        =
| slogan             =
| webbplats          = [http://sl.se/ SL.se]
| fotnoter           = Statistik från 2022 års bokslut.<ref>{{webbref|titel=Aktiebolaget Storstockholms Lokaltrafik – Bokslut & Nyckeltal|url=https://www.allabolag.se/5560130683/bokslut|utgivare=[[Allabolag.se]]|hämtdatum=15 januari 2024}}</ref>
}}
'''Storstockholms Lokaltrafik (SL)''' är ett aktiebolag som ägs av '''Region Stockholm'''. Före 2012 fungerade SL som trafikhuvudman för den landburna kollektivtrafiken i Stockholms län samt för vissa pendelbåtslinjer på Saltsjön och Mälaren<ref name="sl.se">{{webbref|url=http://sl.se/Global/Pdf/Rapporter/SL_Arsberattelse_2012_SVE_web.pdf|titel=SL:s årsberättelse 2012|arkivurl=https://web.archive.org/web/20130927091248/http://sl.se/Global/Pdf/Rapporter/SL_Arsberattelse_2012_SVE_web.pdf|arkivdatum=2013-09-27}}</ref>.

År 2012<ref name="sl.se" /> tog Region Stockholms trafiknämnd och trafikförvaltning över ansvaret för kollektivtrafiken och blev då den officiella regionala kollektivtrafikmyndigheten. I dag är SL framför allt ett varumärke som olika entreprenörer använder när de kör kollektivtrafik på uppdrag av trafikförvaltningen. Det formella aktiebolaget AB Storstockholms Lokaltrafik finns dock kvar och förvaltar vissa avtal och tillgångar.

Trafikförvaltningen driver också [[Stockholms Spårvägsmuseum]].

Företaget har [[organisationsnummer]] 556013-0683 och registrerades i bolagsregistret år 1916 med namnet ''[[Stockholms Spårvägar (1915)|AB Stockholms Spårvägar]]'', och var fram till årsskiftet 1966/67, då det nuvarande namnet antogs, helägt av [[Stockholms stad (stadskommun)|Stockholms stad]]. Från den 1 januari 1967 ändrades namnet till AB Storstockholms Lokaltrafik. [[Bolag]]et är numera helägt av [[Region Stockholm]].

== Historia ==
[[File:SL, intäkter och skattefinansiering.svg|thumb|upright=1.5|Intäkter och skattefinansiering år 1969-2020]]
=== AB Stockholms Spårvägar (1915–1966)===
{{huvudartikel|Stockholms Spårvägar (1915)}}

År 1916 bildades det kommunala AB Stockholms Spårvägar (SS) för att samordna spårvagnstrafiken inom Stockholm. Bolaget övertog flera privata och kommunala spårvagnslinjer. (Observera att dagens [[AB Stockholms Spårvägar]] – som kör [[Lidingöbanan]] och [[Spårväg City]] – är ett helt annat bolag, grundat 1989.)

=== AB Storstockholms Lokaltrafik (1967 och framåt)===
[[Fil:SBP2.jpg|miniatyr|En busskylt i [[Solna Business Park]], Solna.]]
[[Fil:Access läsapparat 2014.jpg|miniatyr|Bärbar biljettmaskin för det förra biljettsystemet [[SL Access]], som lades ned år 2023. ]]
[[Fil:Biljettstolpte Tvärbanan.jpg|miniatyr|Biljettstolpe används på [[Tvärbanan]] istället för konduktörer.]]
[[Hörjelöverenskommelsen]] (uppkallad efter [[Nils Hörjel]], då statssekreterare i kommunikationsdepartementet) innebar att all lokaltrafik i Stockholms län skulle samlas under ett länsbolag. Fram till dess hade trafiken drivits av SJ samt olika privata och kommunala bolag. Eftersom Stockholms stad ännu inte ingick i Stockholms läns landsting, lades länsbolaget först i Kommunalförbundet för Stockholms stads och läns regionala frågor (KSL). Därefter överfördes det till Stockholms läns landsting.

SL-modellen blev snart en förebild för länstrafikbolag i andra län, där de dock ofta ägdes gemensamt av landsting och kommuner. Den 1 januari 1967 övertog SL även ansvaret för lokal persontrafik på järnväg i länet, medan Statens Järnvägar (SJ) fortsatte köra trafiken på uppdrag av SL. Övriga linjer utanför det ursprungliga Stockholms Spårvägar (SS) drevs tills vidare på entreprenad.

Den första trafik som helt införlivades i SL (istället för SS, som skötte den innan) och kördes i egen regi var busslinjen till Kvarnholmen i Nacka. Denna linje ersattes 1968 av en förlängning av en befintlig busslinje. Året därpå, 1969, övertog SL SJ:s tre billinjegrupper:

* ''500-linjerna:'' Solna, Upplands-Bro, Sigtuna och Upplands Väsby
* ''600-linjerna:'' Danderyd och Täby
* ''700-linjerna:'' Huddinge, Södertälje, Nykvarn, Botkyrka och Salem

Övertagandet skedde successivt och anpassades efter olika juridiska förutsättningar. I vissa fall övertog SL hela företag, som ibland drevs vidare som dotterbolag innan de fusionerades med SL. I andra fall togs trafiken över direkt.

Målet var att SL i princip skulle driva all trafik i egen regi med egna fordon och personal. Pendeltågstrafiken var ett undantag, eftersom SJ vid den tiden förvaltade järnvägsspåren och hade ensamrätt på trafiken.

I början av 1970-talet hade SL på olika sätt övertagit alla tidigare trafikföretag i Stockholms län. När SJ, som drev Roslagsbanan på SL:s uppdrag, ville lägga ned banan 1972, köpte landstinget bansträckan söder om Rimbo. Man övertog då både infrastruktur och fordon och lade driften i ett nytt dotterbolag: Järnvägsaktiebolaget Roslagsbanan (RB).

I slutet av 1980-talet, efter att Leif Axén tillträtt som vd, ändrade SL inriktning. Det blev inte längre självklart att all trafik skulle drivas i egen regi. De trafikoperativa enheterna och förvaltningen av infrastrukturen ombildades till dotterbolag, bland annat SL Buss AB, SL Tunnelbanan AB, SL Tåg AB, SL Specialbuss AB, SL Bansystem AB och SL Fastigheter AB (de två sistnämnda slogs senare ihop till SL Infrateknik AB).

Huvudbolaget SL fick framöver rollen som beställare med uppgift att ”göra rätt saker” (i praktiken upphandla trafik). Dotterbolagen skulle ”göra saker rätt” och därmed köra den upphandlade trafiken. Från och med december 1998 såldes flera av dessa dotterbolag helt eller delvis till externa aktörer.

År 1993 genomfördes den första anbudsupphandlingen av SL-trafiken, vilket ledde till att Swebus tog över vissa trafikområden. Sedan dess har upphandlingar genomförts nästan årligen.

År 1995, med verkan från 2000, köpte SL delvis ut sig ur avtalet med staten om pendeltågstrafiken. Det påverkade dock inte SL:s betalningsansvar fram till 2011 för investeringar i länets järnvägsanläggningar och tåg som staten gjort sedan mitten av 1950-talet. En mindre del av dessa pengar avsåg tåginköp. Trafiken körs i dag av en upphandlad entreprenör. År 2000 upprättades även Driftledningscentralen (DLC) för att samordna felhantering i infrastrukturen och andra kritiska system.

== Infrastruktur ==
Till skillnad från andra [[Regional kollektivtrafikmyndighet|regionala kollektivtrafikmyndigheter]] har Region Stockholm en synnerligen omfattande egen [[infrastruktur]]. Regionen är spårinnehavare och [[infrastrukturförvaltare]] på [[Stockholms tunnelbana|tunnelbanan]],  [[Lidingöbanan]], [[Nockebybanan]], [[Roslagsbanan]], [[Saltsjöbanan]], [[Spårväg City]] och [[Tvärbanan]].<ref>{{Webbref |url=https://jarnvagsfordon-etjanster-jv.transportstyrelsen.se/ExternaTjanster.wp/Tillstand/Infrastructure |titel=Infrastrukturförvaltare och Tunnelbana/Spårväg |hämtdatum=2019-03-18 |författare= |efternamn= |förnamn= |författarlänk= |efternamn2= |förnamn2= |datum= |år= |månad= |format= |verk= |utgivare=Transportstyrlesen |sid= |språk= |doi= |arkivurl= |arkivdatum= |citat= |ref= }}{{Död länk|datum=2019-10 |bot=InternetArchiveBot }}</ref> Regionen äger vidare en mängd fastigheter som är nödvändiga för driften samt kommunikationsradiosystemen för trafikledningen.

Infrastrukturen har en larm- och övervakningscentral kallad Driftledningscentralen (DLC).

=== Depåer ===
==== Pendeltågen och andra järnvägar ====
* [[Brodepån]]
* [[Mörby verkstäder]]
* [[Neglingedepån]]
* [[Södertäljedepån]]
* [[Vallentunadepån]]
* [[Älvsjödepån]]

==== Spårväg ====
* [[Alkärrshallen]]
* [[Brommadepån]]
* [[AGA-depån]]
* [[Ulvsundadepån]]

==== Tunnelbanan ====
* [[Hammarbydepån]]
* [[Högdalsdepån]]
* [[Norsborgsdepån]]
* [[Nybodadepån]] (även bussdepå)
* [[Rissnedepån]]
* [[Vällingbydepån]]

== Fordon ==
SL äger eller leasar spårfordonen och ställer dessa till trafikentreprenörernas förfogande. Däremot ägs alla bussar av bolagen som kör för SL. Entreprenörerna ansvarar för inköp och beställning av bussarna.

SL-trafiken rullar omkring '''2 400 bussar''' (2025). Flera olika entreprenörer äger bussarna själva, medan SL ställer spårfordon (tunnelbane- och pendeltåg) till förfogande.

* '''Vanligaste bussmodellen:''' [[MAN Lion's City]] som körs i flera olika kommuner i länet. Inom SL:s trafik finns både elbussar och biodieselbussar från MAN Lion's City.
* '''Övriga förekommande modeller:''' [[Setra TopClass 531DT]], [[VDL Citea]], [[Scania]] ([[Scania Omni-serien|OmniLink]], [[Scania Citywide|Citywide]]), [[Volvo Bussar|Volvo]] ([[Volvo 8900|8900]], [[Volvo 9700|9700]] DD m.fl.), samt elbussar som [[Mercedes-Benz Bussar|Mercedes-Benz]] eSprinter, [[BYD Company|BYD]], [[Solaris Urbino|Solaris Urbino IV]].

Bussarna ''ägs'' av entreprenörerna (t.ex. Keolis, Nobina, Transdev och VR), medan tunneltåg, pendeltåg och lokaltåg ''leasas eller ägs'' av SL.

Genom årens lopp har SL varit leasetagare till ett antal [[motorvagn]]ståg i [[X10 (motorvagn)|X10]]-generationen, som använts av [[Statens Järnvägar]] (SJ) i andra delar av Sverige (bl.a. [[Västmanland]]). SL inköpte även ett antal [[Regina (tåg)|Regina-motorvagnar]], som dock aldrig använts i SL-trafiken och därför överlåtits till andra trafikhuvudmän.

Flera av SL:s entreprenader har även jour- och trafikledningspersonal i yttre tjänst som kör olika fordon. Dessa fordon får ibland köra med [[Utryckningsfordon|blåljusutrustning]].
{| class="wikitable"
|+Bussmodeller i SL-trafiken
!Fordon
!Typ
!Drivmedel
!Trafikområde
|-
|[[Scania Citywide]]
|Boggi-, ledbuss
|Biodiesel
|Alla
|-
|[[Scania Omni-serien#Varianter (Sverige)|Scania OmniLink II]]
|Normal-, boggi-, ledbuss
|Biodiesel
|Alla
|-
|[[Scania Citywide#Citywide Suburban|Scania Citywide Suburban]]
|[[Boggi#Bussar|Boggibuss]]
|Biodiesel
|[[Södertälje]]
|-
|[[Setra|Setra S 531 DT]]
|[[Dubbeldäckare]]
|Biodiesel
|[[Nacka kommun|Nacka]]/[[Värmdö kommun|Värmdö]]
|-
|[[VDL Groep|VDL Citea LLE]]
|[[Kortbuss#Normalvagnar|Normalbuss]]
|Biodiesel
|[[Norrort]]
|-
|[[MAN Lion's City]]
|Kort-, normal-, boggi-, ledbuss
|El, biodiesel, biogas
|Alla
|-
|[[MAN Lion's Intercity|MAN Lion's Intercity LE]]
|Normal-, boggibuss
|Biodiesel
|[[Söderort]], Nacka/Värmdö
|-
|[[BYD Company|BYD K11]]
|Normal-, ledbuss
|El
|Norrort
|-
|[[Volvo 9700|Volvo 9700 DD]]
|Dubbeldäckare
|Biodiesel
|Norrort
|-
|[[Volvo 8900]]
|Normal-, boggibuss
|Biodiesel
|Alla (förutom innerstad)
|-
|[[Volvo 8700]]
|Boggibuss
|Biodiesel
|Norrort
|-
|[[Volvo B9S|Volvo B9SALE]]
|Ledbuss
|Biodiesel
|[[Tyresö kommun|Tyresö]]
|-
|[[Volvo 8500]] (B9SALE [[Ansiktslyft (fordon)|ansiktslyft]])
|Ledbuss
|Biodiesel
|Norrort
|-
|[[Solaris Urbino|Solaris Urbino IV (E15LE)]]
|Boggibuss
|El
|Nacka/Värmdö
|-
|[[Mercedes-Benz Citaro|Mercedes-Benz Citaro C2]]
|Ledbuss
|Biodiesel
|[[Ekerön|Ekerö]]
|-
|Mercedes-Benz Citaro K
|[[Kortbuss#Kortvagn|Kortbuss]]
|Biodiesel
|[[Närtrafiken]]
|-
|[[Mercedes-Benz Sprinter|Mercedes-Benz Sprinter/eSprinter]]
|[[Midibuss]]
|El, biodiesel
|Närtrafiken
|}

===Bilder av SL:s fordon===
<gallery mode="packed">
Fil:C30 Bredäng 200909 2.jpg|SL:s modernaste tunnelbanetåg av modellen [[C30 (tunnelbanevagn)|C30]].
Fil:Metro in Sankt Eriksplan.jpg|En tunnelbanevagn av modellen [[C20]]. Renoverades mellan 2023-2024.
Fil:Scania Citywide LE Märsta.jpg|En [[Ledbuss|ledvagn]] av bussmodellen [[Scania Citywide]] i [[Märsta]].
Fil:Keolis 7032 Stomlinje 2.jpg|[[Blåbusslinje|Blåbuss]] på linje 2 av modellen [[MAN Lion's City]]. Den vanligaste bussen i länet. Finns både som elbuss och biodieselbuss.
Fil:Tvärbanan, hållplats Liljeholmen, maj 2021b.jpg|Tvärbanans äldre vagnar av typ [[A32 (spårvagn)|A32]].
Fil:X60 Riddarholmen September 2012.jpg|Pendeltåg [[X60]].
Fil:Vorortzug der Saltsjöbanan (8603646290).jpg|Saltsjöbanetåg med [[C11 (manövervagn)|C11]] i spetsen.
Fil:Tram at Gåshaga 1.jpg|Lidingöbanans nya vagnar [[A36 (spårvagn)|A36]].
Fil:Stockholms östra SL X15p - 20240420 - 04.jpg|Roslagsbanans nyare modell [[X15p]] vid [[Stockholms östra station|Östra station.]]
Fil:Djurgården 9, Stockholm, 20230617 - 12.jpg|Djurgårdsfärjan.
</gallery>

== Entreprenörer ==
SL upphandlar trafik av [[Entreprenad|entreprenörer]]. Samtliga SL-fordon är markerade med vilken entreprenör som utför tjänsten. Följande entreprenörer utför trafiken på uppdrag av SL i deras trafikområden:
[[Fil:Transdev Upplands Väsby.png|miniatyr|En Transdev-markering på en VDL Citea vid Upplands Väsby Station.]]

===Busstrafiken===
* [[VR Sverige]]: Ekerö, Tyresö och ersättning för Saltsjöbanan<ref>{{Webbref|titel=VR Sverige och Nobina vinnare i stor SL-upphandling {{!}} Bussmagasinet|url=https://www.bussmagasinet.se/2024/04/vr-sverige-och-nobina-vinnare-i-stor-sl-upphandling/|hämtdatum=2025-01-11|språk=sv-SE}}</ref>. (Södertälje, Nykvarn, Upplands-Bro, Järfälla från augusti 2026)<ref>{{Webbref |url=https://www.bussmagasinet.se/2025/04/storslam-for-vr-i-sl-upphandling-nobina-tappar-tva-sl-avtal/ |titel=Storslam för VR i SL-upphandling – Nobina tappar två SL-avtal |hämtdatum=2025-08-15 |författare=Ulo Maasing |efternamn= |förnamn= |författarlänk= |efternamn2= |förnamn2= |datum=2025-04-23 |år= |månad= |format= |verk=Bussmagasinet |utgivare= |sid= |språk= |doi= |arkivurl= |arkivdatum= |citat= |ref= }}</ref>
* [[Nobina Sverige|Nobina]]: Huddinge, Salem, Huddinge, Söderort<ref>{{Webbref|url=https://www.nobina.se/uppstart-hbs/huddinge-botkyrka-soderort/ |titel=Uppstart av Huddinge-Botkyrka-Söderort |verk=www.nobina.se|hämtdatum=2025-01-11}}</ref>, Haninge, Järfälla, Nykvarn, Nynäshamn, Södertälje, Nacka, Värmdö. (Järfälla, Nykvarn, fram till augusti 2026).
* [[Transdev]]: Danderyd, Norrtälje, Sigtuna, Täby, Upplands Väsby, Vallentuna, Vaxholm, Österåker.
* [[Keolis]]: Innerstaden, Lidingö, Solna, Sollentuna, Bromma, Sundbyberg.
* [[Bergkvara Group|Bergkvara]]: [[Närtrafiken]].

===Spårvägs-, pendeltågs- och tunnelbanetrafik===
[[Stockholms Spårvägar|AB Stockholms Spårvägar (SS)]] kör [[Spårväg City|Spårväg city]], [[Lidingöbanan]], [[Nockebybanan]], [[Tvärbanan]] och [[Saltsjöbanan]]. Transdev kör [[Roslagsbanan]].  [[SJ|SJ Stockholmståg]] ansvarar för pendeltågstrafiken. [[MTR Nordic|MTR]] ansvarar för tunnelbanetrafiken.

Den 2 november 2025 tar [[Connecting Stockholm]] över ansvaret för tunnelbanan. SJ ansvarar för pendeltågen i ett nödavtal som sträcker sig till 2 mars 2026. Pendeltågen har ingen planerad ersättare för 2026.<ref>{{Tidningsref|rubrik=SL avbryter upphandlingen av pendeltågen|url=https://www.mitti.se/nyheter/sl-avbryter-upphandlingen-av-pendeltagen-6.3.278489.25df44948c|datum=2025-02-19|hämtdatum=2025-02-20|arkivurl=https://web.archive.org/web/20250219165327/https://www.mitti.se/nyheter/sl-avbryter-upphandlingen-av-pendeltagen-6.3.278489.25df44948c|arkivdatum=2025-02-19|språk=sv}}</ref>

===Pendelbåtarna===
[[Djurgårdens Färjetrafik|Djurgårdens Färjetrafik (Strömma AB)]] kör [[Djurgårdsfärjan]] och båtarna på Värmdö. [[Rederiaktiebolaget Ballerina|Rederi Ballerina]] kör linje 80 mellan Nybroplan och Ropsten. [[Blidösundsbolaget]] (Transdev) kör pendelbåtarna i [[Stockholms skärgård]] och Vaxholm.
===Övrigt===

SL Kundtjänst och SL Center drivs från 1 oktober 2015 av callcenterföretaget Releasy Customer Management AB<ref>{{Webbref|titel=Numera svarar vi när du ringer SL – Releasy|url=https://releasy.se/2015/12/numera-svarar-vi-nar-du-ringer-sl/|hämtdatum=2019-02-16|arkivurl=https://web.archive.org/web/20171127091119/http://releasy.se/2015/12/numera-svarar-vi-nar-du-ringer-sl/|arkivdatum=2017-11-27}}</ref> på uppdrag av Storstockholms Lokaltrafik. Kundtjänsten är placerad i Borås, Linköping och Stockholm (SL Center och SL Kundtjänst Sergels Torg).

Även underhåll av infrastruktur upphandlas i konkurrens, bland de större entreprenörerna kan nämnas, [[Infranord AB]], [[Strukton Rail (Sverige)|Strukton Rail]], [[Eltel Networks]], EIAB med flera medan drift av tunnelbanestationer och -depåer sköts av [[Caverion AB]].

SL:s biljettkontroller utförs på entreprenad av [[ISS Facility Services|ISS]]<ref>{{Webbref|titel=Biljettkontrollen|url=https://sl.se/kundservice/villkor/biljettkontrollen|verk=sl.se|hämtdatum=2025-03-14|språk=sv}}</ref>. Yttre trygghet utförs av Avarn Security och CSG.

== Dotterbolag/intressebolag ==
* AB SL Finans (100%)
* AB [[Transitio]] (5%) - anskaffar spårfordon, ägs även av 19 andra kollektivtrafikmyndigheter
* Stockholms Terminal AB (40%)

=== Tidigare dotterbolag/intressebolag ===
*SL HR Service AB (100%) (Fusionerat 2016)
*SL Kundtjänst AB (51%) (övertaget efter 2015 av Releasy Customer Management AB, ett privatägt callcenterföretag) (Fusionerat 2016)
*SL Infrateknik AB (100%) (Fusionerat 2018)
*SL Lidingö Trafik AB (97%) (Likviderat 2013)
*Fastighets AB Viggestaberg (100%) (Fusionerat 2016)
*Tågia AB (100%) (Fusionerat 2016)
*Busslink i Sverige AB (30%) - ägs sedan augusti 2010 av den franska kollektivtrafikgruppen Keolis.  Busslink i Sverige AB bytte samtidigt namn till Keolis Sverige AB.
*[[Industritekniska Gymnasiet]] grundades år 1963. Skolan drevs genom SL:s dotterbolag Tågia och såldes år 2013.<ref>{{webbref |url=http://www.sll.se/Global/Verksamhet/Kollektivtrafik/%C3%85rsber%C3%A4ttelser%20f%C3%B6r%20SL/arsberattelse-2013-sl.pdf |titel=SL:s årsberättelse 2013 |hämtdatum=2014-10-08 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20141013192446/http://www.sll.se/Global/Verksamhet/Kollektivtrafik/%C3%85rsber%C3%A4ttelser%20f%C3%B6r%20SL/arsberattelse-2013-sl.pdf |arkivdatum=2014-10-13 }}</ref> Därefter bedrev Tågia ingen verksamhet.

== Ledande befattningar ==
=== Styrelseordförande ===
* [[Per-Olof Hanson]], 1967–1971
* [[Bertil Jonberger]], 1971–1974
* [[Birger Rosell]], 1974–1979
* Roland Björsne, 1980–1982
* [[Bosse Ringholm]], 1983–1985, 1989
* [[Stig Dingertz]], 1986–1988
* [[Claes Ånstrand]] 1989–1991
*[[Elwe Nilsson]] 1992–1994
* Claes Ånstrand 1994–1997
* Peter Larsson, 1997–1998
* [[Elwe Nilsson]], 1999–2002
* [[Anna Berger Kettner]], 2003–2006
* [[Christer G Wennerholm]], 2007–2014
* [[Kristoffer Tamsons]], 2014–2022
* [[Anton Fendert]], 2023–

=== Verkställande direktörer ===
* [[Helge Berglund]], 1967–31 december 1972
* [[Ingemar Bäckström]], 1 januari 1973–31 augusti 1988
* [[Leif Axén]], 1 september 1988–30 september 1998
* [[Kjell Nilsson]]{{förtydliga|vem med detta vanliga namn och vilken artikel?|datum=2014-08}}, 1 oktober 1998–31 mars 2000
* [[Gunnar Schön]], 1 april 2000–6 maj 2003
* [[Ingemar Ziegler]], 2003 (tillförordnad)
* [[Lennart Jangälv]], 1 november 2003–14 december 2006
* [[Lars Nordstrand]], 14 december 2006 (tillförordnad)
* [[Ingemar Ziegler]], 1 januari 2007–30 september 2009
* [[Göran Gunnarsson]], 1 oktober 2009–23 februari 2010 (tillförordnad)
* [[Göran Gunnarsson]], 23 februari 2010–23 juni 2011
* [[Madeleine Raukas]], 23 juni 2011–31 december 2011 (tillförordnad)
* [[Anders Lindström (general)|Anders Lindström]], 1 januari 2012–maj 2015
* [[Ragna Forslund]], 2015–29 februari 2016 (tillförordnad)
* [[Caroline Ottosson]], 1 mars 2016–juli 2019
* Sara Catoni, 2019–hösten 2020  (tillförordnad)
* [[David Lagneholm]] hösten 2020–<ref>{{Webbref|titel=Ny chef för trafikförvaltningen och VD för SL och Waxholmsbolaget|url=https://www.sll.se/verksamhet/kollektivtrafik/nyheter/20202/05/ny-chef-for-trafikforvaltningen-och-vd-for-sl-och-waxholmsbolaget/|verk=www.sll.se|hämtdatum=2020-05-20|språk=sv|utgivare= Region Stockholm}}</ref>

== Trafik ==
:''Huvudartikel: [[Kollektivtrafik i Stockholms län]]''

[[Bild:Stockholms subway at Söderström-Slussen.jpg|miniatyr|höger|[[Stockholms tunnelbana]] korsar Söderström mellan stationerna [[Slussen (tunnelbanestation)|Slussen]] och [[Gamla stan (tunnelbanestation)|Gamla stan]].]]
SL har en mycket omfattande trafik vars stomme utgörs av [[Stockholms pendeltåg|pendeltåg]] och [[Stockholms tunnelbana|tunnelbana]]. Spårtrafiken består också av [[lokaltåg]] på [[Roslagsbanan]] och [[Saltsjöbanan]] samt av [[spårvagn]]ar på [[Spårväg City]], [[Lidingöbanan]], [[Nockebybanan]] och [[Tvärbanan]]. Bussnätet täcker hela länet. SL äger även [[Djurgårdslinjen]]s infrastruktur, men trafiken där bedrivs ideellt av medlemmar i [[Svenska Spårvägssällskapet]]. SL-nätet sträcker sig även till [[Uppsala län|Uppsala]] och [[Södermanlands län]] med ett antal busslinjer samt pendeltåg till stationerna [[Gnesta station|Gnesta]], [[Uppsala]] och [[Bålsta]].

Det är cirka 800 000 resenärer som gör totalt nästan 3 miljoner resor (antal påstigande 2017) i SL-trafiken en vanlig vardag.<ref name="sllänet2017">{{Webbref|url = https://www.sll.se/globalassets/2.-kollektivtrafik/fakta-om-sl-och-lanet/sl_och_lanet_2017.pdf|titel = SL:s årliga rapport 2017 |format={{pdf}}}}</ref> Varav 1 miljon sker i busstrafiken.

SL:s koldioxidutsläpp uppgick under 2017 till 14 903 ton per år vilken är en minskning med 87% sen 2011 trots ökad trafikmängd, Utsläppen härrör i huvudsak kommer från busstrafiken.<ref name="sllänet2017"/>

SL har biljettintäkter på 8,1 miljarder, övriga intäkter på 4,4 miljarder och kostnader på 18,5 miljarder kronor exkl avskrivningar (2017). Skillnaden täcks av bidrag från landstinget, 9,9 miljarder. SL AB redovisade en vinst på 483 miljoner 2017.<ref>{{Webbref|url = https://www.sll.se/globalassets/6.-om-landstinget/ekonomi/finansiella-rapporter/arsredovisning-2017/sll-arsredovisning-2017-klar2.pdf|titel = SLLs årsredovisning 2017}}</ref>

==Linjer i spårtrafiken==
{| class="wikitable"
|-
! Linje !! Linjenamn !! Färdväg !! Vagntyper
|-
! colspan="4" | [[Stockholms tunnelbana|Tunnelbana]]
|-
| style="background: #0089ca; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''10''' || rowspan="2" |  [[Blå linjen (Stockholms tunnelbana)|Blå linjen]] || [[Kungsträdgården (tunnelbanestation)|Kungsträdgården]]–[[T-Centralen]]–[[Västra skogen (tunnelbanestation)|Västra skogen]]–[[Sundbybergs centrum (tunnelbanestation)|Sundbybergs centrum]]–[[Rissne (tunnelbanestation)|Rissne]]–[[Hjulsta (tunnelbanestation)|Hjulsta]] || rowspan="2" | [[C20 (tunnelbanevagn)#Upprustning av C20|C25/C20U]]
|-
| style="background: #0089ca; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''11''' || [[Kungsträdgården (tunnelbanestation)|Kungsträdgården]]–[[T-Centralen]]–[[Västra skogen (tunnelbanestation)|Västra skogen]]–[[Solna centrum (tunnelbanestation)|Solna centrum]]–[[Hallonbergen (tunnelbanestation)|Hallonbergen]]–[[Akalla (tunnelbanestation)|Akalla]]
|-
| style="background: #d71d24; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''13''' || rowspan="2" |  [[Röda linjen (Stockholms tunnelbana)|Röda linjen]] || [[Norsborg (tunnelbanestation)|Norsborg]]–[[Liljeholmen (tunnelbanestation)|Liljeholmen]]–[[T-Centralen]]–[[Ropsten (tunnelbanestation)|Ropsten]] || rowspan="2" | [[C20 (tunnelbanevagn)#Upprustning av C20|C25/C20U]] och [[C30 (tunnelbanevagn)|C30]]
|-
| style="background: #d71d24; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''14''' || [[Fruängen (tunnelbanestation)|Fruängen]]–[[Liljeholmen (tunnelbanestation)|Liljeholmen]]–[[T-Centralen]]–[[Mörby centrum (tunnelbanestation)|Mörby centrum]]
|-
| style="background: #179d4d; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''17''' || rowspan="3" |  [[Gröna linjen (Stockholms tunnelbana)|Gröna linjen]] || [[Hässelby strand (tunnelbanestation)|Hässelby strand]]-[[Hässelby strand (tunnelbanestation)|Åkeshov]]–[[Alvik (tunnelbanestation)|Alvik]]–[[Odenplan (tunnelbanestation)|Odenplan]]–[[T-Centralen]]–[[Skarpnäck (tunnelbanestation)|Skarpnäck]] || rowspan="3" | [[C20 (tunnelbanevagn)#Upprustning av C20|C25/C20U]]
|-
| style="background: #179d4d; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''18''' || [[Hässelby strand (tunnelbanestation)|Hässelby strand]]–[[Åkeshov (tunnelbanestation)|Åkeshov]]-[[Alvik (tunnelbanestation)|Alvik]]-[[Odenplan (tunnelbanestation)|Odenplan]]–[[T-Centralen]]–[[Farsta strand (tunnelbanestation)|Farsta strand]]
|-
| style="background: #179d4d; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''19''' || [[Hässelby strand (tunnelbanestation)|Hässelby strand]]–[[Åkeshov (tunnelbanestation)|Åkeshov]]–[[Alvik (tunnelbanestation)|Alvik]]–[[Odenplan (tunnelbanestation)|Odenplan]]–[[T-Centralen]]–[[Hagsätra (tunnelbanestation)|Hagsätra]]
|-
! colspan="4" | [[Spårvagnstrafik i Stockholm|Spårvagn]]
|-
| style="background: #878a83; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''7''' || [[Spårväg City]] || T-Centralen–Kungsträdgården–Nybroplan–Nordiska Museet/Vasamuseet–Skansen–Waldemarsudde || [[A35 (spårvagn)|A35]]
|-
| style="background: #c0c0c0; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''12''' || [[Nockebybanan]] || [[Alvik (tunnelbanestation)|Alvik]]–Ålstensgatan–Höglandstorget–[[Nockeby (Nockebybanan)|Nockeby]] || [[A32 (spårvagn)|A32]] och [[A35 (spårvagn)|A35]] under tester
|-
| style="background: #b4792b; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''21''' || [[Lidingöbanan]] || [[Ropsten (tunnelbanestation)|Ropsten]]–Larsberg–[[Aga, Lidingö|AGA]]–Skärsätra–Gåshaga–Gåshaga brygga || [[A36 (spårvagn)|A36]]
|-
| style="background: #985141; color: white; text-align: center; font-size:120%;"  | '''30''' || rowspan="2" | [[Tvärbanan]] || [[Solna station (Tvärbanan)|Solna station]]–[[Sundbybergs centrum (tunnelbanestation)|Sundbybergs centrum]]–[[Alvik (tunnelbanestation)|Alvik]]–Stora Essingen–[[Liljeholmen (tunnelbanestation)|Liljeholmen]]–[[Årstaberg]]–[[Gullmarsplan (tunnelbanestation)|Gullmarsplan]]–[[Sickla]] || rowspan="2" | [[A32 (spårvagn)|A32]] och [[A35 (spårvagn)|A35]]
|-
|style="background: #985141; color: white; text-align: center; font-size:120%;"  | '''31'''
|Bromma Flygplats–Bromma Blocks–Norra Ulvsunda–Johannesfred–Alvik–Alviks Strand
|-
! colspan="4" | Lokalbana
|-
| style="background: #008f93; color: white; text-align: center; font-size:120%;"| '''25''' || rowspan="2" | [[Saltsjöbanan]] || [[Slussen (Saltsjöbanan)|Slussen]]–[[Nacka station|Nacka]]–Lillängen–Saltsjö-Duvnäs–[[Igelboda]]–[[Saltsjöbadens station|Saltsjöbaden]] || rowspan="2" | [[C10 (motorvagn)|C10]] och [[C11 (manövervagn)|C11]]
|-
| style="background: #008f93; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''26''' || [[Igelboda]]–Tippen–Tattby–[[Erstaviksbadet (Saltsjöbanan)|Erstaviksbadet]]–Solsidan
|-
| style="background: #9f599a; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''27''' || rowspan="3" | [[Roslagsbanan]] || [[Stockholms östra]]–[[Universitetet (Roslagsbanan)|Universitetet]]–[[Mörby station|Mörby]]–[[Roslags Näsby station|Roslags Näsby]]–[[Täby kyrkby]]–[[Vallentuna]]–[[Lindholmen, Vallentuna kommun|Lindholmen]]–[[Kårsta station|Kårsta]] || rowspan="3" | [[X10p]] och [[X15p]]
|-
| style="background: #9f599a; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''28''' || [[Stockholms östra]]–[[Universitetet (Roslagsbanan)|Universitetet]]–[[Mörby station|Mörby]]–[[Roslags Näsby station|Roslags Näsby]]–Täby Centrum–Viggbyholm–Hägernäs–Åkersberga–Österskär
|-
| style="background: #9f599a; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''29''' || [[Stockholms östra]]–[[Universitetet (Roslagsbanan)|Universitetet]]–[[Mörby station|Mörby]]–[[Näsbypark]]
|-
! colspan="4" | [[Stockholms pendeltåg|Pendeltåg]]
|-
| style="background: #f266a6; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''40'''
| rowspan="5" |[[Stockholms pendeltåg|Pendeltåg]]||[[Uppsala centralstation]]–[[Knivsta]]–[[Arlanda centralstation|Arlanda]]–[[Upplands Väsby]]–[[Sollentuna station|Sollentuna]]–[[Solna station|Solna]]–[[Odenplan (pendeltågsstation)|Stockholm Odenplan]]–[[Stockholm City (pendeltågsstation)|Stockholm City]]–[[Stockholms södra]]–[[Älvsjö station]]–[[Huddinge (pendeltågsstation)|Huddinge]]–[[Tumba (pendeltågsstation)|Tumba]]–[[Södertälje hamn (järnvägsstation)|Södertälje hamn]]–[[Södertälje centrum (pendeltågsstation)|Södertälje centrum]]
| rowspan="5" |[[X60|X60 - X60B]]
|-
| style="background: #f266a6; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''41''' || [[Märsta]]–[[Upplands Väsby]]–[[Sollentuna station|Sollentuna]]–[[Solna station|Solna]]–[[Odenplan (pendeltågsstation)|Stockholm Odenplan]]–[[Stockholm City (pendeltågsstation)|Stockholm City]]–[[Stockholms södra]]–[[Älvsjö station]]–[[Huddinge (pendeltågsstation)|Huddinge]]–[[Tumba (pendeltågsstation)|Tumba]]–[[Södertälje hamn (järnvägsstation)|Södertälje hamn]]–[[Södertälje centrum (pendeltågsstation)|Södertälje centrum]]
|-
| style="background: #f266a6; color: white; text-align: center; font-size:120%;" | '''43'''||[[Bålsta station|Bålsta]]–[[Kungsängen (pendeltågsstation)|Kungsängen]]–[[Jakobsbergs station|Jakobsberg]]–[[Centrala Sundbyberg|Sundbyberg]]–[[Odenplan (pendeltågsstation)|Stockholm Odenplan]]–[[Stockholm City (pendeltågsstation)|Stockholm City]]–[[Stockholms södra]]–[[Älvsjö station]]–[[Handen]]–[[Jordbro]]–[[Västerhaninge]]–[[Ösmo]]–[[Nynäshamn]]
|-
| style="background: #f266a6; color: white; text-align: center; font-size:120%;" |'''43X'''||[[Kungsängen (pendeltågsstation)|Kallhäll]]–[[Jakobsbergs station|Jakobsberg]]–[[Centrala Sundbyberg|Sundbyberg]]–[[Odenplan (pendeltågsstation)|Stockholm Odenplan]]–[[Stockholm City (pendeltågsstation)|Stockholm City]]–[[Stockholms södra]]–[[Älvsjö station]]–[[Handen]]–[[Västerhaninge]]–[[Ösmo]]–[[Nynäshamn]]
|-
| style="background: #f266a6; color: white; text-align: center; font-size:120%;" |'''48'''||[[Södertälje centrum (pendeltågsstation)|Södertälje centrum]]–[[Södertälje hamn (järnvägsstation)|Södertälje hamn]]–[[Södertälje Syd]]–[[Järna]]–[[Mölnbo station|Mölnbo]]–[[Gnesta station|Gnesta]]
|}

=== Linjekartor ===
Klicka på linjenamnet för att se kartan.

[[Mall:Linjekarta Stockholms tunnelbana|Tunnelbanan]]{{·}}[[Mall:Linjekarta Stockholms pendeltåg/2|Pendeltågen]]{{·}}[[Mall:Linjekarta Roslagsbanan|Roslagsbanan]]{{·}}[[Mall:Linjekarta Saltsjöbanan|Saltsjöbanan]]{{·}}[[Mall:Linjekarta Spårväg City|Spårväg City]]{{·}}[[Mall:Linjekarta Lidingöbanan|Lidingöbanan]]{{·}}[[Mall:Linjekarta Tvärbanan|Tvärbanan]]{{·}}[[Mall:Linjekarta Nockebybanan|Nockebybanan]]

== Biljettsystem ==
:''Se: [[Kollektivtrafik i Stockholms län#Biljettsystem]]''

== Skattefinansieringsgrad ==
[[File:SL inflationsjusterade priser för månadskort.svg|thumb|SL inflationsjusterade priser för månadskort]]

Sedan början av 1990-talet har skattefinansieringsgraden sänkts från cirka 70 procent till dagens nivå på cirka 50%.
{| class="wikitable sortable"
!År
!finansieringsgrad
|-
|2004
|49%
|-
|2005
|49,2%<ref>{{Webbref|titel=SL:s årsberättelse för 2005|url=https://www.yumpu.com/sv/document/read/18611714/sls-arsberattelse-for-2005|verk=yumpu.com|hämtdatum=2021-11-06|språk=sv|efternamn=Yumpu.com}}</ref>
|-
|2006
|52%
|-
|2007
|53,1%
|-
|2008
|51,4%<ref>{{Webbref|url=http://media.sparvagsmuseet.se/%200_EJ%20LA%CC%88NKAT/SL_tryck/sl_a%CC%8Arsredovisningar/arsredovisning_2008.pdf|titel=AB Storstockholms Lokaltrafik Årsberättelse 2008|hämtdatum=20201106|utgivare=AB Storstockholms Lokaltrafik|arkivurl=https://web.archive.org/web/20211106080339/http://media.sparvagsmuseet.se/%200_EJ%20LA%CC%88NKAT/SL_tryck/sl_a%CC%8Arsredovisningar/arsredovisning_2008.pdf|arkivdatum=2021-11-06}}</ref>
|-
|2009
|48,6%
|-
|2010
|51,2%
|-
|2011
|49,1%
|-
|2012
|45,8%
|-
|2013
|47,7%
|-
|2014
|47,8%
|-
|2015
|49,2%
|-
|2016
|48%
|-
|2017
|48%
|-
|2018
|45,4%
|-
|2019
|45%
|-
|2020
|54,4%
|}

== Resultat per år ==
{| class="wikitable"
|-
! style="width:150px;" | Resultat<ref name="sl-arsredovisning">{{Webbref |url=http://sl.se/sv/info/om-sl/om-sl/ |titel=Det här är SL |hämtdatum=2015-01-29 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20150129005845/http://sl.se/sv/info/om-sl/om-sl/ |arkivdatum=2015-01-29 }}</ref>
! style="width:100px;"| År
|-
| −1 115 mkr<ref name=":0">{{Webbref|titel=AB Storstockholms Lokaltrafik - Företagsinformation {{!}} hitta.se|url=https://www.hitta.se/f%C3%B6retagsinformation/aktiebolaget+storstockholms+lokaltrafik/5560130683|verk=www.hitta.se|hämtdatum=2021-11-06}}</ref>
|2020
|-
|563 mkr
|2019
|-
|479 mkr
|2018
|-
|215 mkr
|2017
|-
|86 mkr
|2016
|-
| −250 mkr<ref name=":0" />
|2015
|-
| −75 mkr
|2014
|-
|−21 mkr
|2013
|-
| 55 mkr || 2012
|-
| −156 mkr || 2011
|-
| −420 mkr || 2010
|-
| 414 mkr || 2009
|-
| 282 mkr || 2008
|-
| 320 mkr || 2007
|-
| −955 mkr || 2006
|-
| 340 mkr || 2005
|-
| 98 mkr || 2004
|-
| 70 mkr || 2003
|-
| 415 mkr || 2002
|-
| 158 mkr || 2001
|-
| 247 mkr || 2000
|-
| 295 mkr || 1999
|}

== Se även ==
* [[Kollektivtrafik i Stockholms län]]
* [[Mälardalstrafik]]

==Referenser==
<references>
</references>

== Vidare läsning ==
* Jansen, Holger: Sweden. Planning Public Transport, Customer Representation and Passenger Rights. Page 211–220. At: Martin Schiefelbusch, Hans-Liudger Dienel (ed.): ''Public Transport and its Users. The Passenger’s Perspective in Planning and Customer Care.'' Ashgate, Farnham, Surrey, 2009.

== Externa länkar ==
*{{commonscat|Storstockholms Lokaltrafik|Storstockholms Lokaltrafik}}
* [http://sl.se/ Storstockholms Lokaltrafik]

{{Kollektivtrafik i Stockholms län}}
{{Sveriges länstrafik}}

{{Kommunikationer i Stockholm}}

[[Kategori:Trafikhuvudmän]]
[[Kategori:Spårvagnstrafik i Stockholm]]
[[Kategori:Stockholms tunnelbana]]
[[Kategori:Region Stockholm]]
[[Kategori:Företag bildade 1916]]
[[Kategori:Transport i Stockholms län]]
[[Kategori:Företag i Stockholms kommun]]
[[Kategori:Företag med ägande av Region Stockholm]]

title: Historik

Grundare: Stockholms stad

Tidigare namn: AB Stockholms Spårvägar

title: Ekonomi

Omsättning: ▲ 22,277 miljarder SEK

Rörelseresultat: ▲ –149 miljoner SEK

Vinst efter skatt: ▲ –680 miljoner SEK

Tillgångar: ▲ 86,24 miljarder SEK

Eget kapital: ▼ 6,679 miljarder SEK

title: Struktur

Ägare: Region Stockholm

Moderbolag: Region Stockholm

Dotterbolag: Lista över SL:s dotterbolag.

title: Övrigt

Fotnoter: Statistik från 2022 års bokslut.


text:
# Ebhul maculipennis
Ebhul maculipennis är en insektsart som beskrevs av William D. Funkhouser. Ebhul maculipennis ingår i släktet Ebhul och familjen hornstritar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Ebhul maculipennis

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-04}}
{{Taxobox
| name = ''Ebhul maculipennis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Hornstritar]]
| familia = Membracidae
| genus_sv =
| genus = [[Ebhul]]
| species_sv =
| species = '''Ebhul maculipennis'''
| taxon = Ebhul maculipennis
| taxon_authority = [[William D. Funkhouser|Funkhouser]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Membracoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Ebhul maculipennis'''''<ref name = "COL"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av [[William D. Funkhouser]]. ''Ebhul maculipennis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Ebhul]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[hornstritar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/ebhul+maculipennis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''MOWD: Membracoidea of the World Database''. McKamey S., 2010-11-23</ref>
</references>

[[Kategori:Hornstritar]]
[[Kategori:Ebhul|maculipennis]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Halvvingar · Hemiptera

Överfamilj: Membracoidea

Familj: Hornstritar · Membracidae

Släkte: Ebhul

Art: Ebhul maculipennis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Funkhouser


text:
# Thanatus plumosus
Thanatus plumosus är en spindelart som beskrevs av Simon 1890. Thanatus plumosus ingår i släktet Thanatus och familjen snabblöparspindlar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Thanatus plumosus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Thanatus plumosus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Snabblöparspindlar]]
| familia = Philodromidae
| genus_sv =
| genus = [[Thanatus]]
| species_sv =
| species = '''Thanatus plumosus'''
| taxon = Thanatus plumosus
| taxon_authority = [[Simon (auktor)|Simon]], 1890
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Thanatus plumosus'''''<ref name = "col275228"/> är en [[spindlar|spindel]]art som beskrevs av [[Simon (auktor)|Simon]] 1890. ''Thanatus plumosus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Thanatus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[snabblöparspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/thanatus+plumosus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col275228">Simon, E. (1890a) Études arachnologiques. 22e Mémoire. XXXIV. Etude sur les arachnides de l'Yemen., ''Ann. Soc. ent. Fr.'' (6) '''10:''' 77-124.</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

[[Kategori:Snabblöparspindlar]]
[[Kategori:Thanatus|plumosus]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Snabblöparspindlar · Philodromidae

Släkte: Thanatus

Art: Thanatus plumosus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Simon, 1890


text:
# 8706 Takeyama
8706 Takeyama eller 1994 CM är en asteroid i huvudbältet som upptäcktes den 3 februari 1994 av den japanska astronomen Takao Kobayashi vid Ōizumi-observatoriet. Den är uppkallad efter Haruo Takeyama.
Asteroiden har en diameter på ungefär 10 kilometer.

title: 8706 Takeyama

wikitext:
{{Faktamall himlakropp
| bredd                = 25em
| namn                 = 8706 Takeyama
| bgcolour             = #FFFFC0
| upptäckts_ref        = <ref name="MP"/>
| upptäckare           = [[Takao Kobayashi]]
| upptäckt             = [[3 februari]] [[1994]]
| upptäcktsplats       = [[Ōizumi-observatoriet]]
| uppkallad            = Haruo Takeyama<ref name="MP2"/>
| mp_namn              = (8706) Takeyama
| mp_kategori          = [[Asteroidbältet]]
| alt_namn             = '''1994 CM'''<ref name="MP"/>
| omloppsbana_ref      = <ref name="astroquery">[https://astroquery.readthedocs.io/en/latest/mpc/mpc.html Minor Planet Center Queries], uppdaterad 6 april 2022.</ref>
| epok                 = 21 januari 2022
| aphelium             = 3,089 [[Astronomisk enhet|AU]]
| perihelium           = 2,606 AU
| halv_storaxel        = 2,847 AU
| excentricitet        = 0,0848112
| period               = 4,8 år
| medelhastighet       =17,65 km/s
| inklination          = 8,587°
| uppst_nod            =32,74°
| medelanomali         =352,4°
| peri_arg             =46,62°
| månar                =
| fysikaliska_data_ref = <ref name="MP"/>
| dimensioner          =
| diameter             = 9,6 km
| massa                =
| densitet             =
| synodiskt_dygn       =
| albedo               = 0,092
| temp_namn1           =
| medel_temp_1         =
| spektraltyp          =
| abs_magnitud         = 13,61<ref name="astroquery"/>
}}
'''8706 Takeyama''' eller '''1994 CM'''<ref name="MP"/> är en [[asteroid]] i [[asteroidbältet|huvudbältet]] som upptäcktes den [[3 februari]] [[1994]] av den [[Japan|japanska]] [[astronom]]en [[Takao Kobayashi]] vid [[Ōizumi-observatoriet]]. Den är uppkallad efter Haruo Takeyama.<ref name="MP2"/>

Asteroiden har en diameter på ungefär 10 kilometer.

== Referenser ==
<references>
<ref name="MP">{{webbref |url=https://ssd.jpl.nasa.gov/sbdb.cgi?sstr=8706 |titel=JPL Small-Body Database Browser 8706 Takeyama |verk=Solar System Dynamics |utgivare=NASA/Jet Propulsion Laboratory |språk=engelska |hämtdatum=20210108}}</ref>
<ref name="MP2">{{webbref |url=https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=8706 |titel=Minor Planet Center 8706 Takeyama |utgivare=Minor Planet Center |språk=engelska |hämtdatum=20210108}}</ref>
</references>

{{Navigationsruta asteroider |förra=1994 AL3 |nästa=8707 Arakihiroshi}}

{{STANDARDSORTERING:Takeyama}}
[[Kategori:Huvudbältesasteroider]]
[[Kategori:Småplaneter namngivna efter personer]]
[[Kategori:Astronomiska upptäckter av Takao Kobayashi]]
[[Kategori:Astronomiska upptäckter 1994]]

title: Upptäckt

Upptäckare: Takao Kobayashi

Upptäcktsplats: Ōizumi-observatoriet

Upptäcktsdatum: 3 februari 1994

title: Beteckningar

MPC-beteckning: (8706) Takeyama

Uppkallad efter: Haruo Takeyama

Småplanetskategori: Asteroidbältet

title: Omloppsbana

Omloppsbana: Epok: 21 januari 2022

title: Fysikaliska data


text:
# Beidiantou
Beidiantou är en köping i Kina. Den ligger i provinsen Hebei, i den norra delen av landet, omkring 180 kilometer sydväst om huvudstaden Peking. Antalet invånare är 30 559. Befolkningen består av 15 143 kvinnor och 15 416 män. Barn under 15 år utgör 21,0 %, vuxna 15-64 år 69 %, och äldre över 65 år 8,0 %.
Runt Beidiantou är det tätbefolkat, med 849 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Zhuanlu, 16,3 km söder om Beidiantou. Trakten runt Beidiantou består till största delen av jordbruksmark.
Genomsnittlig årsnederbörd är 675 millimeter. Den regnigaste månaden är juli, med i genomsnitt 200 mm nederbörd, och den torraste är januari, med 3 mm nederbörd.

title: Beidiantou

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Kina|datum=2016-06}}
{{geobox
| Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = Beidiantou
| native_name                       =
| other_name                        = Pei-tien-t’ou
| category                          = Köping
| etymology                         =
| official_name                     = 北店头镇
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             =
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Kina
| country_flag                      = true
| state                             = [[Hebei]]
| state_type                        = Provins
| region                            =
| region_type                       =
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         = 179
| lat_d                             = 38.79694
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = 114.89303
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 30559
| population_date                   = 2010
| population_note                   = <ref name = "chinapop"/>
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[China Time|CT]]
| utc_offset                        = +8
| timezone_DST                      =
| utc_offset_DST                    =
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Kina|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Kina
| map_locator                       = Kina
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| other_name1                       = 北店头
| other_name2                       = Beidiantou Xiang
| other_name3                       =
| timezone_label                    = Asia/Shanghai
| geonames                          = 1816745
}}

'''Beidiantou''' är en [[Kinas köpingar|köping]] i [[Kina]].<ref name = "gn1816745"/> Den ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Hebei]], i den norra delen av landet, omkring 180 kilometer sydväst om huvudstaden [[Peking]]. Antalet invånare är <!--pop-->{{formatnum:30559}}.<ref name = "chinapop"/> Befolkningen består av {{formatnum:15143}} kvinnor och {{formatnum:15416}} män. Barn under 15 år utgör {{formatnum:21.0}} %, vuxna 15-64 år {{formatnum:69}} %, och äldre över 65 år {{formatnum:8.0}} %.<ref name = "chinapop"/>

Runt Beidiantou är det tätbefolkat, med {{formatnum:849}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Närmaste större samhälle är [[Zhuanlu (köpinghuvudort i Kina, Hebei Sheng, lat 38,66, long 114,95)|Zhuanlu]], {{formatnum:16.3}} km söder om Beidiantou. Trakten runt Beidiantou består till största delen av [[jordbruksmark]].<ref name = "nasalandcover"/>

Genomsnittlig [[årsnederbörd]] är {{formatnum:675}} millimeter. Den regnigaste månaden är juli, med i genomsnitt {{formatnum:200}} mm [[nederbörd]], och den torraste är januari, med {{formatnum:3}} mm nederbörd.<ref name = "nasarain"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "chinapop">{{webbref |url= http://pan.baidu.com/share/link?uk=2922733136&shareid=2553664090&third=0&adapt=pc&fr=ftw#path=%252F%25E3%2580%258A%25E4%25B8%25AD%25E5%259B%25BD2010%25E5%25B9%25B4%25E4%25BA%25BA%25E5%258F%25A3%25E6%2599%25AE%25E6%259F%25A5%25E5%2588%2586%25E4%25B9%25A1%25E3%2580%2581%25E9%2595%2587%25E3%2580%2581%25E8%25A1%2597%25E9%2581%2593%25E8%25B5%2584%25E6%2596%2599%25E3%2580%258Bxls|titel= 中国2010年人口普查分乡、镇、街道资料》xls (Folkräkning 2010 Kina)|hämtdatum=23 april 2016 |efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= Baidu.com}}</ref>
<ref name = "gn1816745">[{{Geonameslänk|gnid=1816745|name=beidiantou}} Beidiantou] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2013-07-05; databasdump nerladdad 2016-03-31</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasarain">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|titel= NASA Earth Observations: Rainfall (1 month - TRMM)|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/Tropical Rainfall Monitoring Mission|arkivurl= https://web.archive.org/web/20190419091014/https://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=TRMM_3B43M&year=2014|arkivdatum= 19 april 2019}}</ref>
</references>

[[Kategori:Orter i Hebei]]

[[Kategori:WP:Projekt Kina]]

Land: Kina

Provins: Hebei

Tidszon: CT (UTC+8)


text:
# Ectecous cantans
Ectecous cantans är en insektsart som beskrevs av Henri Saussure 1897. Ectecous cantans ingår i släktet Ectecous och familjen syrsor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Ectecous cantans

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Ectecous cantans''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Hopprätvingar]]
| ordo = Orthoptera
| familia_sv = [[Syrsor]]
| familia = Gryllidae
| genus_sv =
| genus = [[Ectecous]]
| species_sv =
| species = '''Ectecous cantans'''
| taxon = Ectecous cantans
| taxon_authority = [[Henri Saussure|Saussure]], 1897
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Grylloidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Ectecous cantans'''''<ref name = "col50626"/><ref name = "col50773"/><ref name = "col50954"/><ref name = "col295434"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av [[Henri Saussure]] 1897. ''Ectecous cantans'' ingår i [[släkte]]t ''[[Ectecous]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[syrsor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/ectecous+cantans/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col50626">Chopard In Beier [Ed.] (1968) Fam. Gryllidae: Subfam. Mogoplistinae, Myrmecophilinae, Scleropterinae, Cachoplistinae, Pteroplistinae, Pentacentrinae, Phalangopsinae, Trigonidiinae, Eneopterinae; Fam. Oecanthidae, Gryllotalpidae , Orthopterorum Catalogus, Orthopterorum Catalogus 12:213-500</ref>
<ref name = "col50773">Saussure (1897) Orthoptera. Fam. Gryllidae, Biologia Centrali-Americana 1:217-284</ref>
<ref name = "col50954">Hebard (1928) The group Luzarae of the subfamily Phalangosinae (Orthoptera: Gryllidae), Transactions of the American Entomological Society (Trans. Amer. Entomol. Soc.) 54:1-56</ref>
<ref name = "col295434">Desutter-Grandcolas (1992) Les Phalangopsidae de Guyane française (Orthoptères, Grylloidea): systématique, éléments de phylogénie et de biologie, Bulletin du Muséum National d'Histoire Naturelle. Section A Zoologie, Biologie et Ecologie Animales (Bull. Mus. Nat. d'Hist. Nat. (Zool., Bio. et Anim.)) A 14(1):93-177</ref>
<ref name = "source">''OrthopteraSF: Orthoptera Species File''. Eades D.C., Otte D., Cigliano M.M., Braun H., 2010-04-28</ref>
</references>

[[Kategori:Syrsor]]
[[Kategori:Ectecous|cantans]]

title: Systematik

Ordning: Hopprätvingar · Orthoptera

Överfamilj: Grylloidea

Familj: Syrsor · Gryllidae

Släkte: Ectecous

Art: Ectecous cantans

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Saussure, 1897


text:
# Penthimia americana
Penthimia americana är en insektsart som beskrevs av Fitch 1851. Penthimia americana ingår i släktet Penthimia och familjen dvärgstritar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Penthimia americana

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-04}}
{{Taxobox
| name = ''Penthimia americana''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Dvärgstritar]]
| familia = Cicadellidae
| genus_sv =
| genus = [[Penthimia]]
| species_sv =
| species = '''Penthimia americana'''
| taxon = Penthimia americana
| taxon_authority = [[Fitch (auktor)|Fitch]] 1851
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Membracoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Penthimia americana'''''<ref name = "COL"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av [[Fitch (auktor)|Fitch]] 1851. ''Penthimia americana'' ingår i [[släkte]]t ''[[Penthimia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[dvärgstritar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/penthimia+americana/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''MOWD: Membracoidea of the World Database''. McKamey S., 2010-11-23</ref>
</references>

[[Kategori:Dvärgstritar]]
[[Kategori:Penthimia|americana]]

title: Systematik

Familj: Dvärgstritar · Cicadellidae

Släkte: Penthimia

Art: Penthimia americana

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Fitch 1851


text:
# Hans Eisele
Hans Kurt Eisele, född 13 mars 1913 i Donaueschingen, död 3 maj 1967 i Maadi, var en tysk Hauptsturmführer och SS-läkare. Han tjänstgjorde i flera koncentrationsläger, bland annat Buchenwald där han var ansvarig för mord på 300 tuberkulospatienter. Efter andra världskriget dömdes han till döden men straffet omvandlades till livstids fängelse. Han frisläpptes dock redan 1952.

title: Hans Eisele

wikitext:
{{Faktaruta SS-officer
| namn             = Hans Eisele
| bild             = Hans Kurt Eisele.jpg
| bildstorlek      =
| bildtext         = Hans Eisele år 1945.
| tjänstegrad      = [[Fil:HH-SS-Hauptsturmfuhrer-Collar.png|40px]] Hauptsturmführer
| födelsedatum     = [[13 mars]] [[1913]]
| födelseplats     = [[Donaueschingen]], [[Storhertigdömet Baden]], [[Kejsardömet Tyskland]]
| dödsdatum        = {{Död datum och ålder|1967|5|3|1913|3|13}}
| dödsplats        = [[Maadi]], [[Kairo]], [[Egypten]]
| begravningsplats = Kairo
| inträde          = 1933
| tjänstetid       = 1933–1945
| befäl            =
| utmärkelser      =
}}
'''Hans Kurt Eisele''', född [[13 mars]] [[1913]] i [[Donaueschingen]], död [[3 maj]] [[1967]] i [[Maadi]], var en tysk [[Hauptsturmführer]] och [[Schutzstaffel|SS]]-[[läkare]]. Han tjänstgjorde i flera [[koncentrationsläger]], bland annat [[Buchenwald]] där han var ansvarig för mord på 300 [[tuberkulos]]patienter. Efter [[andra världskriget]] dömdes han till döden men straffet omvandlades till [[livstids fängelse]]. Han frisläpptes dock redan 1952.

== Referenser ==
=== Tryckta källor ===
* {{bokref |efternamn=Klee |förnamn=Ernst |författarlänk=Ernst Klee |titel=Das Personenlexikon zum Dritten Reich |upplaga=2 |år=2007 |utgivare=Fischer Taschenbuch Verlag |utgivningsort=Frankfurt am Main |språk=tyska |isbn=978-3-596-16048-8 |sid=132}}

{{auktoritetsdata}}

{{STANDARDSORTERING:Eisele, Hans}}

[[Kategori:Födda 1913]]
[[Kategori:Avlidna 1967]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Tyska läkare]]
[[Kategori:Förintelsen]]
[[Kategori:Personal i Buchenwald]]
[[Kategori:Personer dömda för krigsbrott i andra världskriget]]
[[Kategori:SS-läkare]]
[[Kategori:SS-Hauptsturmführer]]

title: Hauptsturmführer

Född: 13 mars 1913 · Donaueschingen, Storhertigdömet Baden, Kejsardömet Tyskland

Död: 3 maj 1967 (54 år) · Maadi, Kairo, Egypten

Begravningsplats: Kairo


text:
# Survival of the Thickest
Survival of the Thickest är en amerikansk komediserie från 2023 som hade premiär på strömningstjänsten Netflix den 13 juli 2023. Seriens första säsong består av åtta avsnitt, och är skapad av Michelle Buteau som även spelar huvudrollen Mavis Beaumont. Serien är regisserad av Linda Mendoza och Kim O. Nguyen.

## Handling
Serien kretsar kring Mavis Beaumont en nyligen ensam svart kvinna som nu försöker bygga upp sitt liv igen efter att ha satsar alla sina kort på sin före detta man. Vägen dit är inte helt problemfri.

## Rollista i urval
- Michelle Buteau - Mavis Beaumont
- Tone Bell - Khalil
- Tasha Smith - Marley
- Christine Horn
- Garcelle Beauvais - Natasha
- Anissa Felix - India
- Peppermint - Peppermint
- Taylor Selé - Jacque
- Marouane Zotti - Luca
- Michelle Visage - Avery
- Sarah Cooper - Sydney
- Anthony Michael Lopez - Bruce
- Liza Treyger - Jade
- Allan K. Washington - Trent

title: Survival of the Thickest

wikitext:
{{faktamall TV-serie WD}}
'''''Survival of the Thickest''''' är en amerikansk komediserie från [[TV-året 2023|2023]] som hade premiär på [[Video on demand|strömningstjänsten]] [[Netflix]] den 13 juli 2023. Seriens första säsong består av åtta avsnitt, och är skapad av [[Michelle Buteau]] som även spelar huvudrollen Mavis Beaumont. Serien är regisserad av [[Linda Mendoza]] och [[Kim O. Nguyen]].<ref name=":0">{{Webbref|titel=‘Survival of the Thickest’ Teaser: Michelle Buteau’s Gonna Make It After All|url=https://www.netflix.com/tudum/articles/survival-of-the-thickest-release-date-news|verk=Netflix Tudum|hämtdatum=2023-06-16|språk=en}}</ref><ref name=":1">{{Webbref|titel=Watch Survival of the Thickest {{!}} Netflix Official Site|url=https://www.netflix.com/title/81354524|verk=www.netflix.com|hämtdatum=2023-06-16|språk=en}}</ref><ref name=":2">{{Webbref|titel=Survival of the Thickest (TV Series 2023– ) - IMDb|url=http://www.imdb.com/title/tt17361756/fullcredits|hämtdatum=2023-06-16}}</ref>

== Handling ==
Serien kretsar kring Mavis Beaumont en nyligen ensam svart kvinna som nu försöker bygga upp sitt liv igen efter att ha satsar alla sina kort på sin före detta man. Vägen dit är inte helt problemfri.<ref name=":0" /><ref name=":1" /><ref name=":2" />

== Rollista i urval ==

* [[Michelle Buteau]] - Mavis Beaumont
* [[Tone Bell]] - Khalil
* [[Tasha Smith]] - Marley
* [[Christine Horn]]
* [[Garcelle Beauvais]] - Natasha
* [[Anissa Felix]] - India
* [[Peppermint]] - Peppermint
* [[Taylor Selé]] - Jacque
* [[Marouane Zotti]] - Luca
* [[Michelle Visage]] - Avery
* Sarah Cooper - Sydney
* [[Anthony Michael Lopez]] - Bruce
* [[Liza Treyger]] - Jade
* [[Allan K. Washington]] - Trent

== Referenser ==
<references />

== Externa länkar ==
* {{IMDb-titel|id=17361756}}

[[Kategori:Engelskspråkiga TV-serier]]
[[Kategori:Amerikanska TV-serier från 2020-talet]]
[[Kategori:TV-seriestarter 2023]]
[[Kategori:Amerikanska komediserier på TV]]

title: Externa länkar

Externa länkar: IMDb · Redigera Wikidata


text:
# Azla
Azla (franska: Azla (CR), Azla (Commune Rurale), arabiska: مركز دار الشاوي) är en kommun i Marocko.   Den ligger i provinsen Tétouan och regionen Tanger-Tétouan-Al Hoceïma, i den norra delen av landet, 220 km nordost om huvudstaden Rabat. Antalet invånare är 12 589.

title: Azla

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Marocko|datum=2016-10}}
{{geobox
| Region
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                 = Azla
| native_name          = Azla (CR)
| other_name           = Azla (Commune Rurale)
| category             = Kommun
| official_name        =
| etymology            =
| motto                =
| nickname             =
<!-- *** Bild *** -->
| image                =
| image_caption        =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                 =
| symbol               =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country              = Marocko
| country_flag         = true
| state                = [[Tanger-Tétouan-Al Hoceïma]]
| state_type           = Region
| region               = [[Tétouan (provins)|Tétouan]]
| region_type          = Provins
| district             =
| district_type        =
<!-- *** Gränser, föremål inom området mm *** -->
| border               =
| part                 =
| city                 =
| landmark             =
| river                =
<!-- *** Läge *** -->
| capital              =
| capital_type         =
| capital_location     =
| capital_region       =
| capital_country      =
| capital_elevation    =
| capital_lat_d        =
| capital_lat_m        =
| capital_lat_s        =
| capital_lat_NS       =
| capital_long_d       =
| capital_long_m       =
| capital_long_s       =
| capital_long_EW      =
| highest              =
| highest_location     =
| highest_region       =
| highest_country      =
| highest_elevation    =
| highest_lat_d        =
| highest_lat_m        =
| highest_lat_s        =
| highest_lat_NS       =
| highest_long_d       =
| highest_long_m       =
| highest_long_s       =
| highest_long_EW      =
| lowest               =
| lowest_location      =
| lowest_region        =
| lowest_country       =
| lowest_elevation     =
| lowest_lat_d         =
| lowest_lat_m         =
| lowest_lat_s         =
| lowest_lat_NS        =
| lowest_long_d        =
| lowest_long_m        =
| lowest_long_s        =
| lowest_long_EW       =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length               =
| length_orientation   =
| width                =
| width_orientation    =
| area                 =
| area_decimals        =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population           = 12589
| population_date      = 2007-07-14
| population_density   =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established          =
| date                 =
| government_location  =
| government_region    =
| government_country   =
| government_elevation =
| government_lat_d     =
| government_lat_m     =
| government_lat_s     =
| government_lat_NS    =
| government_long_d    =
| government_long_m    =
| government_long_s    =
| government_long_EW   =
| leader               =
| leader_party         =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone             = [[Coordinate Universal Time|UTC]]
| utc_offset           = +0
| timezone_DST         =
| utc_offset_DST       =
| postal_code          =
| area_code            =
| code                 =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                 =
| free_type            =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                  = {{Kartposition Marocko|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_size             =
| map_caption          = Läge i Marocko
| map_locator          = Marocko
| map_locator_x        =
| map_locator_y        =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website              =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes            =
| other_name1          = مركز دار الشاوي
| lat_d                = 35.5317
| long_d               = -5.28847
| elevation            = 128
| population_note      = <ref name = "gn6547040"/>
| timezone_label       = Africa/Casablanca
| geonames             = 6547040
}}

'''Azla''' ([[franska]]: '''Azla (CR)''', '''Azla (Commune Rurale)''', [[arabiska]]: '''مركز دار الشاوي''') är <!--A.ADM3-->en [[Marockos administrativa indelning|kommun]] i [[Marocko]].<ref name = "gn6547040"/>   Den ligger i provinsen <!--ADM2-->[[Tétouan (provins)|Tétouan]] och regionen [[Tanger-Tétouan-Al Hoceïma]], i den norra delen av landet, {{formatnum:220}} km nordost om huvudstaden [[Rabat]]. Antalet invånare är <!--pop-->{{formatnum:12589}}.<ref name = "gn6547040"/>
== Källor ==

<references>
<ref name = "gn6547040">[{{Geonameslänk|gnid=6547040|name=azla}} Azla] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2007-07-14; databasdump nerladdad 2016-10-22</ref>
</references>

[[Kategori:Landskommuner i Tanger-Tétouan-Al Hoceïma]]

Land: Marocko

Region: Tanger-Tétouan-Al Hoceïma

Provins: Tétouan

Tidszon: UTC (UTC+0)