text:
# Protopolybia bituberculata
Protopolybia bituberculata är en getingart som beskrevs av Silveira och Carpenter 1995. Protopolybia bituberculata ingår i släktet Protopolybia och familjen getingar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Protopolybia bituberculata

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|geting|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Protopolybia bituberculata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Getingar]]
| familia = Vespidae
| genus_sv =
| genus = [[Protopolybia]]
| species_sv =
| species = '''Protopolybia bituberculata'''
| taxon = Protopolybia bituberculata
| taxon_authority = Silveira & [[Carpenter (auktor)|Carpenter]], 1995
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Vespoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Protopolybia bituberculata'''''<ref name = "COL"/> är en [[getingar|geting]]art som beskrevs av Silveira och [[Carpenter (auktor)|Carpenter]] 1995. ''Protopolybia bituberculata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Protopolybia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[getingar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/protopolybia+bituberculata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''ZOBODAT: Zoological-Botanical Database (Vespoidea)''. Gusenleitner J., 2006-07-20</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om getingar}}

[[Kategori:Getingar]]
[[Kategori:Protopolybia|bituberculata]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Vespoidea

Familj: Getingar · Vespidae

Släkte: Protopolybia

Art: Protopolybia bituberculata

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Silveira & Carpenter, 1995


text:
# Metachroma angustulum
Metachroma angustulum är en skalbaggsart som beskrevs av George Robert Crotch 1873. Metachroma angustulum ingår i släktet Metachroma och familjen bladbaggar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Metachroma angustulum

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|skalbaggs|datum=2013-09}}
{{Taxobox
| name = ''Metachroma angustulum''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Skalbaggar]]
| ordo = Coleoptera
| familia_sv = [[Bladbaggar]]
| familia = Chrysomelidae
| genus_sv =
| genus = [[Metachroma]]
| species_sv =
| species = '''Metachroma angustulum'''
| taxon = Metachroma angustulum
| taxon_authority = [[George Robert Crotch|Crotch]], 1873
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Chrysomeloidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Metachroma angustulum'''''<ref name = "col532"/> är en [[skalbaggar|skalbaggs]]art som beskrevs av [[George Robert Crotch]] 1873. ''Metachroma angustulum'' ingår i [[släkte]]t ''[[Metachroma]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[bladbaggar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/metachroma+angustulum/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col532">Riley, Edward G., Shawn M. Clark, and Terry N. Seeno (2003) Catalog of the leaf beetles of America north of Mexico (Coleoptera: Megalopodidae, Orsodacnidae and Chrysomelidae, excluding Bruchinae), Coleopterists Society Special Publication no. 1</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om bladbaggar}}

[[Kategori:Bladbaggar]]
[[Kategori:Metachroma|angustulum]]

title: Systematik

Ordning: Skalbaggar · Coleoptera

Överfamilj: Chrysomeloidea

Familj: Bladbaggar · Chrysomelidae

Släkte: Metachroma

Art: Metachroma angustulum

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Crotch, 1873


text:
# Duguetia hadrantha
Duguetia hadrantha är en kirimojaväxtart som först beskrevs av Friedrich Ludwig Diels, och fick sitt nu gällande namn av Robert Elias Fries. Duguetia hadrantha ingår i släktet Duguetia och familjen kirimojaväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Duguetia hadrantha

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kirimojaväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Duguetia hadrantha''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Magnoliaordningen]]
| ordo = Magnoliales
| familia_sv = [[Kirimojaväxter]]
| familia = Annonaceae
| genus_sv =
| genus = [[Duguetia]]
| species_sv =
| species = '''Duguetia hadrantha'''
| taxon = Duguetia hadrantha
| taxon_authority = ([[Friedrich Ludwig Diels|Diels]]) [[Robert Elias Fries|R. E. Fr.]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Aberemoa hadrantha'' <small>[[Friedrich Ludwig Diels|Diels]]</small>
}}

'''''Duguetia hadrantha'''''<ref name = "C132"/> är en [[kirimojaväxter|kirimojaväxt]]art som först beskrevs av [[Friedrich Ludwig Diels]], och fick sitt nu gällande namn av [[Robert Elias Fries]]. ''Duguetia hadrantha'' ingår i [[släkte]]t ''[[Duguetia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[kirimojaväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16319421|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Fries, R. E., 1934-07-12Revision der Arten einiger Annonaceen-Gattungen. III. </ref>
<ref name = "source">[http://herbarium.botanik.univie.ac.at/ AnnonBase: Annonaceae GSD]</ref>
</references>

[[Kategori:Kirimojaväxter]]
[[Kategori:Duguetia|hadrantha]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Magnoliaordningen · Magnoliales

Familj: Kirimojaväxter · Annonaceae

Släkte: Duguetia

Art: Duguetia hadrantha

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Duguetia hadrantha

Auktor: (Diels) R. E. Fr.

title: Synonymer

Synonymer: Aberemoa hadrantha Diels


text:
# Smålands runinskrifter 2
Sm 2 † är runsten som tidigare funnits på Aringsås kyrkogård, Alvesta  i Småland.
År 1691 var stenen enligt uppgift placerad i kyrkogårdsmuren och den fanns kvar 1770. Någon gång därefter har den försvunnit eller lagts i kyrkogårdsmuren på ett sätt som döljer ristningen, således kan den fortfarande finnas kvar.

## Inskriften
Translitteration:
[abiori : lit * risa : stin ** eftir : toki * uniþint]
Normalisering till fornvästnordiska:
Ábjôrn lét reisa stein eptir Tóka Óníðing.
Översättning till nusvenska:
Åsbjörn lät resa stenen efter Toke den frikostige (Toke oniding).

title: Smålands runinskrifter 2

wikitext:
{{Infobox fornminne
 | namn        = Smålands runinskrifter 2 †
 | typ         = Runristning
 | undertyp    = Runsten
 | bild        = Smålands runinskrifter 2.jpg
 | bild_text   = Teckning av stenen från 1691 av okänd upphovsman
<!-- Geo -->
 | land        = [[Sverige]]
 | landskap    = [[Småland]]
 | län         = [[Kronobergs län|Kronoberg]]
 | kommun      = [[Alvesta kommun|Alvesta]]
 | socken      = [[Aringsås socken|Aringsås]] <!--ATA 699-->
 | plats       = Aringsås kyrkogård
 | coord       = {{coord|56.90103|14.56649|display=inline,title|region:SE_type:landmark}}
 | höjdläge    =
 | nu_plats    = Försvunnen/förstörd
<!-- Runspecifikt -->
 | signum      = Sm 2 †
 | ristare     =
 | runstil     = RAK?
 | rungrupp    =
<!-- Allmän info -->
 | tillkomsttid= [[Vikingatida|V]]
 | antal       =
 | del_av      =
 | innehåller  =
<!-- Skyddsinfo -->
 | skydd       = Uppgift om
 | skydd_nr    = {{RAÄ-nummer|Aringsås 3:3|10069900030003}}
 | fotnoter    = Information från [[FMIS]] samt [http://www.nordiska.uu.se/forskn/samnord.htm Samnordisk runtextdatabas].
}}

'''Sm 2 †''' är [[runsten]] som tidigare funnits på [[Aringsås kyrka|Aringsås kyrkogård]], [[Alvesta kommun|Alvesta]]  i [[Småland]].

År 1691 var stenen enligt uppgift placerad i kyrkogårdsmuren och den fanns kvar 1770. Någon gång därefter har den försvunnit eller lagts i kyrkogårdsmuren på ett sätt som döljer ristningen, således kan den fortfarande finnas kvar.<ref>[http://www.raa.se/runinskrifter/sri_smaland_b04_h01_text_1.pdf ''Smålands runinskrifter'' (SRI band 4, 1935-1961)], s. 31f.</ref>

==Inskriften==
[[Translitteration]]:
: '''[abiori : lit * risa : stin ** eftir : toki * uniþint]'''<ref name="Rundata">[http://www.nordiska.uu.se/forskn/samnord.htm Samnordisk runtextdatabas], Sm 1.</ref>

Normalisering till [[fornvästnordiska]]:
: ''Ábjôrn lét reisa stein eptir Tóka Óníðing.''<ref name="Rundata"/>

Översättning till [[nusvenska]]:
: Åsbjörn lät resa stenen efter Toke den frikostige (Toke oniding).<ref>Riksantikvarieämbetet, fornsök: {{RAÄ-nummer|Aringsås 3:3|10069900030003}}</ref>

==Se även==
*[[Smålands runinskrifter 1]]
*[[Smålands runinskrifter 3 M]]
*[[Alfabetisk lista över runinskrifter]]
*[[Lista över Smålands runinskrifter]]
*[[Sverige under vikingatiden]]

==Källor==
===Noter===
<references/>

{{STANDARDSORTERING:Smålands runinskrifter 002}}
[[Kategori:Smålands runinskrifter]]

Land: Sverige

Landskap: Småland

Län: Kronoberg

Kommun: Alvesta

Socken: Aringsås

Plats: Aringsås kyrkogård

Nuvarande plats: Försvunnen/förstörd

Tillkomsttid: V

Signum: Sm 2 †

Stil: RAK?


text:
# Suutari (ö i Finland, Norra Savolax)
Suutari är en ö i Finland. Den ligger i sjön Kallavesi och i kommunen Kuopio i den ekonomiska regionen  Kuopio ekonomiska region  och landskapet Norra Savolax, i den centrala delen av landet, 300 km nordost om huvudstaden Helsingfors. Öns area är 0,9 hektar och dess största längd är 150 meter i öst-västlig riktning.

title: Suutari (ö i Finland, Norra Savolax)

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Finland|datum=2016-05}}
{{för|Suutari}}
{{geobox
| Island
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                    = Suutari
| native_name             =
| other_name              =
| category                = Ö
| etymology               =
| nickname                =
<!-- *** Bild *** -->
| image                   =
| image_caption           =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                 = Finland
| country_flag            = true
| state                   = [[Norra Savolax]]
| state_type              = Landskap
| region                  = [[Kuopio ekonomiska region]]
| region_type             = [[Ekonomisk region (Finland)|Ekonomisk region]]
| district                =
| district_type           =
| municipality            = [[Kuopio]]
| municipality_type       =
<!-- *** Tillhörighet, föremål inom området mm *** -->
| parent                  =
| lake                    = [[Kallavesi]]
| lake_type              = Sjö
| border                  =
| part                    =
| city                    =
| capital                 =
| landmark                =
| river                   =
<!-- *** Läge *** -->
| location                =
| lat_d                   = 62.81661
| lat_m                   =
| lat_s                   =
| lat_NS                  =
| long_d                  = 27.71198
| long_m                  =
| long_s                  =
| long_EW                 =
| highest                 =
| highest_location        =
| highest_region          =
| highest_country         =
| highest_elevation       =
| highest_lat_d           =
| highest_lat_m           =
| highest_lat_s           =
| highest_lat_NS          =
| highest_long_d          =
| highest_long_m          =
| highest_long_s          =
| highest_long_EW         =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                  = 0.15
| length_orientation      = öst-västlig
| width                   =
| width_orientation       =
| height                  =
| area                    = 0.009
<!-- *** Befolkning *** -->
| population              =
| population_date         =
| population_note         =
| population_density      =
| population_density_note =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public                  =
| access                  =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                = [[Eastern European Time|EET]]
| utc_offset              = +2
| timezone_DST            = [[Eastern European Summer Time|EEST]]
| utc_offset_DST          = +3
| postal_code             =
| area_code               =
| code                    =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                    =
| free_type               =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                     = {{Kartposition Finland|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption             = Läge i Finland
| map_locator             = Finland
| map_locator_x           =
| map_locator_y           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes               =
| elevation               =
| timezone_label          = Europe/Helsinki
| geonames                = 10092580
}}

'''Suutari'''<ref name="LMVnamn"/> är <!--T.ISL-->en [[ö (landområde)|ö]] i [[Finland]].<ref name = "gn10092580"/> Den ligger i sjön [[Kallavesi]]<ref name="jarvi10"/> och i kommunen [[Kuopio]]<ref name="lmvkommun"/> i den [[Ekonomisk region (Finland)|ekonomiska regionen]] <!--ADM2--> [[Kuopio ekonomiska region]]  och landskapet <!--ADM1-->[[Norra Savolax]], i den centrala delen av landet, {{formatnum:300}} km nordost om huvudstaden [[Helsingfors]]. Öns area är {{formatnum:0.9}} [[hektar]] och dess största längd är 150 meter i öst-västlig riktning.<ref name="jarvi10"/>

== Källor ==
<references>
<ref name="LMVnamn">Lantmäteriverket: ''Kartnamnen 1:25 000'', fil hämtad från [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data] 2017-03-17</ref>
<ref name="lmvkommun">Baserat på polygon från [[Lantmäteriverket]]s [https://tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi/tp/kartta?lang=sv filnedladdningstjänsten avgiftsfri data]</ref>
<ref name="jarvi10">Baserat på sjöpolygon från [http://www.syke.fi/fi-FI/Avoin_tieto/Paikkatietoaineistot Finlands miljöcentral, SYKE]: shape-fil: Ranta10 - Järvet (2016-11-29)</ref>
<ref name = "gn10092580">[{{Geonameslänk|gnid=10092580|name=suutari}} Suutari] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2015-02-13; databasdump nerladdad 2016-04-24</ref>
</references>

[[Kategori:Öar i Kuopio]]
[[Kategori:Öar i Kallavesi]]

Land: Finland

Landskap: Norra Savolax

Ekonomisk region: Kuopio ekonomiska region

Kommun: Kuopio

Sjö: Kallavesi

Längd: 0,15 km (öst-västlig)

Tidszon: EET (UTC+2)

- sommartid: EEST (UTC+3)


text:
# Textkritisk bibelforskning
Textkritisk bibelforskning är den akademiska behandlingen av Bibeln och bibeltexterna som litterära verk. Med hjälp av textkritiska metoder (källkritikens kriterier) analyserar man när, var och hur texten har tillkommit, av och för vem den är skriven, vilka andra litterära källor eller historiska händelser som legat till grund för eller influerat texterna, samt vad texten kan anses ha haft för ursprunglig användning. Textkritik är också intresserad av att jämföra och fastställa olika läsarter. Textkritik bygger på andra vetenskapliga discipliner såsom arkeologi, antropologi, folklore, lingvistik, historia och studier av muntliga berättartraditioner.
Textkritiker av bibeln återfinns bland såväl icke-konfessionella historiker som kristna teologer. Textkritisk bibelforskning ingår i fältet exegetik, som studeras vid teologiska utbildningar.
Textkritik av Bibeln kan sägas ha influerat teologisk modernism, liberal teologi och har ofta använts vid religionskritik.
Den textkritiska bibelforskningen uttalar sig dock inte om sådant som exempelvis den historiske Jesus vilket istället sker inom det närliggande fältet historisk-kritisk bibelläsning och därmed heller inte  frågor som rör trons Jesus eller andra lärofrågor. Detta är frågor som studeras inom fältet hermeneutik.

## Kriterier
Vid källkritisk värdering av uppgifters trovärdighet används följande kriterier: Uppgifter betraktas som trovärdiga och sannolika om de stöds av flera tidiga av varandra oberoende källor, om de beskrivs olika i källorna och således sannolikt baseras på skilda personers vittnesmål, om de inte är tendentiösa, utan går emot vad man kan förvänta sig av kristna omskrivningar och tvärtom blir besvärande för kristenheten eller kräver komplicerade teologiska förklaringar. Exempel på en uppgift som uppfyller dessa kriterier, och således betraktas som trovärdig, är att Jesus lät sig döpas av Johannes döparen trots att han enligt kristen tro inte behövde omvändelse och syndernas förlåtelse.
Enstaka tidiga icke-kristna källor som nämner Bibliska personer betraktas som användbara för att värdera trovärdigheten av Nya testamentet. Exempelvis har man analyserat den relativt korta text som går under namnet Testimonium Flavianum och som förekommer i den judiske historikern Josefus verk Judiska fornminnen, skrivet år 93 eller 94. I denna text som är först bevittnad på 300-talet, har källkritiska forskare försökt identifiera uppenbara kristna efterhandstillägg i syfte att kunna återskapa en ursprunglig text skriven av Josefus. Om en sådan rekonstruktion skulle visa sig vara riktig, vilket en majoritet av dagens forskare anser, stöder den uppfattningen att Jesus existerat som historisk person, vunnit många judar och greker till sin lära, blivit (oavsett orsak) korsfäst av Pontius Pilatus och (avsiktligt eller ej) givit upphov till kristendomen.

## Handskriftsversioner

### Den hebreiska Bibeln
Textkritik tillämpat på den hebreiska Bibeln jämför handskriftsversioner från följande källor (datumen refererar till de äldsta kända överlevande handskrifterna i varje familj):
- Dödahavsrullarna, hebreiska, arameiska och grekiska (Septuaginta och andra), olika datum c. 200-talet f.Kr.–första århundradet e.Kr.
- Septuaginta, grekiska, 300-talet f.Kr. (Codex Vaticanus men även äldre papyrusrullar).
- Vulgata, latin, tidigt 400-tal e.Kr.
- Masoretiska bibeltexten, hebreiska, 900-talet e.Kr. (bland andra Leningradkodexen).
- Samaritiska Bibeln, äldsta överlevande text från 1000-talet e.Kr.
- Peshitta, texter på syriska.
- Targum, texter på arameiska.

Mot bakgrund av den hebreiska Bibelns heliga status inom judendomen kan de som inte är insatta i textkritiska detaljer tro att texten är fri från felaktigheter, eftersom dessa texter var noggrant överförda och skrivna. Men i likhet med Nya testamentet har förändringar, felaktigheter och utelämnanden påträffats. Detta faktum förklaras genom att tidiga soferim (kopierare) inte visade texten samma vördnad som man senare gjorde.
Dödahavsrullarna är en samling handskrifter som hittades i Qumran år 1947, med ett stort antal pergamentfragment från Gamla testamentet, med flera texter. De har i huvudsak daterats till tiden kring vår tideräknings början (vissa dateringar så tidigt som cirka 400 f.Kr. och andra så sent som omkring 300 e.Kr.), vilket är ungefär 1000 år äldre än tidigare kända masoretiska gammaltestamentliga manuskript.
Medan vissa av de gammaltestamentliga fragmenten från Qumran är nästan identiska med den traditionella masoretiska texten, uppvisar vissa manuskript av Andra Mosebok och Samuels bok dramatiskt stora skillnader i både språk och innehåll sinsemellan. Som följd av det stora antalet varianter av dessa båda böcker i Qumran har forskare tvingats ompröva tidigare teorier om endast tre skilda familjer av gammaltestamentliga varianter: den masoretiska texten, det hebreiska originalet till Septuaginta, samt de samariska Moseböckerna. Det blir nu allt tydligare att gränsen mellan olika varianter var flytande tills Gamla testamentet kanoniserades omkring år 100.

### Nya testamentet
Nya testamentet har bevarats i över 5 300 grekiska handskrifter, 10 000 handskrifter på latin och 9 300 handskrifter på andra språk som syriska, slaviska, etiopiska och armeniska. Enbart antalet varianter utgör en stor svårighet för textkritiken, framför allt därför att den i praktiken gör stemmatologin obrukbar. Textkritiker med Nya testamentet som ämnesområde har följaktligen anammat eklekticismen efter att ha sorterat textvittnena i tre huvudgrupper, så kallade texttyper. Idag är den vanliga uppdelningen:
- Den alexandrinska texttypen utgör en grupp tidiga och respekterade texter, inklusive Codex Vaticanus och Codex Sinaiticus.
- Den västerländska texttypen är även den väldigt tidig, men dess varianter har visat sig innehålla fler parafraseringar och andra felaktigheter.
- Den bysantinska texttypen är en grupp som utgör ungefär 95 % av alla handskrifter, varav de flesta är av sent datum.

Äldre översättningar av Nya testamentet som till exempel Karl XII:s bibel baserades på Textus Receptus, en grekisk text som producerades av Erasmus. För vissa av Bibelns böcker använde Erasmus enskilda handskrifter och Uppenbarelsebokens sista verser översatte han till grekiska från Vulgatan. Efter Westcott och Hort har emellertid de flesta moderna textkritiker med inriktning på Nya testamentet dragit slutsatsen att den bysantinska texttypen formaliserades senare än den alexandrinska och den västerländska texttypen. I förhållande till de andra texttyperna ses den alexandrinska som renare än den västerländska, så en grundpelare för textkritiken kring Nya testamentet är idag att man bör följa den alexandrinska texttypen såtillvida inte någon av de andra texttyperna visar sig vara överlägsen.
En minoritetsposition intas av The Greek New Testament According to the Majority Text-upplagan av Zane C. Hodges och Arthur L. Farstad som hävdar att den bysantinska texttypen representerar en tidigare texttyp än de överlevande alexandrinska texterna. Denna position intas även av Maurice A. Robinson och William G. Pierpont i deras The New Testament in the Original Greek: Byzantine Textform.
Andra forskare har kritiserat den nuvarande kategoriseringen av handskrifter i texttyper och föredrar att antingen dela in handskrifterna på andra sätt eller avfärda texttypstaxonomin överhuvud.
Textkritik används även av de som anser att delar av Nya testamentet skrevs på arameiska.

### Nytolkningar
I försök att bestämma det ursprungliga textinnehållet i Nya testamentets böcker har en del moderna textkritiker menat att vissa avsnitt inte tillhörde originaltexten. I moderna översättningar av Bibeln har dessa textkritiska resultat lett till att man utelämnat dessa avsnitt eller lagt till anteckningar om att de är av senare datum. Förut baserades översättningar av Nya testamentet främst på Erasmus version av Nya testamentet på grekiska, den så kallade Textus Receptus från 1500-talet.
Bland dessa senare tillägg till Nya testamentet återfinns bland annat:
- Det längre slutet av Markus evangelium (Mark. 16:9-20).
- Ängeln som styrker Jesus i Getsemane och svetten som droppade som blod. (Luk. 22:43-44).[8]
- Berättelsen om äktenskapsbryterskan (Joh. 7:53–8:11).
- Osäkerhet huruvida Jesus kallas ”enfödd son” eller ”enfödd gud” i Johannes 1:18.[9]
- ett explicit omnämnande av treenigheten i Första Johannesbrevet.

## Evangeliernas relation enligt Tvåkällshypotesen
Tre av nya testamentets fyra evangelier har likheter i innehållet, och kallas de synoptiska evangelierna, nämligen Matteusevangeliet, Markusevangeliet och Lukasevangeliet. Tvåkällshypotesen är inom bibelforskningen den ledande teorin om tillkomstsammanhang mellan de synoptiska evangelier. Enligt hypotesen skall författarna till Matteus- och Lukasevangeliet ha haft tillgång till och använt Markusevangeliet och en andra, hypotetisk källa, som brukar kallas Q (av tyskans Quelle = källa). Markusevangeliet är således det äldsta, medan Matteusevangeliet och Lukasevangeliet förutom material från Markusevangeliet även innehåller gemensamma inslag från Q, som är en samling spridda Jesusord, samt eget så kallat särstoff som är unikt för respektive återgivning.
Det fjärde evangeliet, Johannesevangeliet, avviker markant till sitt innehåll från de synoptiska evangelierna. Det har alltid ansetts att Johannesevangeliet skrevs sist av evangelierna. Därmed har det lägre trovärdighet som historiskt dokument. Moderna forskare daterar det till mellan 90 och 100 e.Kr., baserat på att de kristna hade uteslutits ur synagogan då. Men det finns en tydlig motsättning till denna datering. Evangelisten beskriver Jerusalem som fortfarande intakt, och andra källor anger att staden förstördes av romarna år 70. Den äldsta bevarade avskriften av någon nytestamentlig text är det så kallade Ryland-fragmentet, som är ett fragment ur Johannesevangeliet och dateras till perioden ca 125 till 150 e.Kr.

## Gamla testamentet som historisk källa
Texterna i Bibeln kan i olika sammanhang användas som historiska källor, och värderas med arkeologiska undersökningar.
Den bibliska skapelseberättelsen, från skapelsen till syndafloden, anses av de allra flesta forskare och vissa troende som mytiska. Moseböckerna byter språklig karaktär och namn på Gud, vilket tyder på att de grundas på flera olika källor.
Patriarkerna skulle enligt Bibeln ha levt omkring 2000-1700 f.Kr. Enligt arkeologen Amihai Mazar överensstämmer de arkeologiska fynden från kulturerna inom den bördiga halvmånen med beskrivningen av patriarkernas kultur i Bibeln. Detta ifrågasätts av en annan välkänd arkeolog, Israel Finkelstein, som hävdar att den kultur som beskrivs i de bibliska berättelserna även kan vara hämtad från det första årtusendet f.Kr. Kameler används ofta som lastdjur i berättelserna, men anses inte ha tämjts förrän sent under det andra årtusendet f.Kr. och kom inte i omfattande bruk förrän det första årtusendet f.Kr., enligt Finkelstein. Förutom detta återberättar historierna om patriarkerna möten med araméer och filistéer. Dessa folkslag ankom till regionen först under 1300- respektive 1100-talet f.Kr.
Inga arkeologiska fynd stöder 600 000 israeliters uttåg ur Egypten. De tidigaste arkeologiska fynd som påvisar möjliga israeliska bosättningar är från 1200-talet f.Kr. Fynd visar att en kultur som inte äter griskött uppstår i Palestina, men som i övrigt liknar den kanaanéiska kultur som sedan tidigare fanns i området, och har gemensamma skrifttecken. Vissa forskare anser att det i det omfattande fornegyptiska textmaterialet finns en likhet mellan israeliterna och någon av folkgrupperna hyksos och apiru.
Israeliterna ska, enligt Josuas bok i Gamla testamentet, efter uttåget ha invaderat staden Jeriko omkring 1400 f.Kr. och dess murar ha fallit. Jeriko och andra bosättningar i Palestina visar också tecken på en våldsam förstörelse, av de flesta forskare uppskattat till omkring or 1550 f.Kr. Detta tolkas av arkeologer som ett resultat av det maktvakuum som uppstod när hyksos fördrevs från Egypten. I synnerhet Jerikos murar har undersökts och dessa förstördes vid mitten av det andra årtusendet f.Kr. av en belägring eller jordbävning. De arkeologiska fynden från perioden påvisar inte någon större befolkningsökning.
Sedan upptäckten av en inskription från 800-talet f.Kr. i Tel Dan vilken omtalar Davids hus, antas det vanligen att David var en verklig historisk person. Hans son var kung Salomo och dennes rike sägs i Bibeln ha omfattat landet från Eufrat i norr till Röda havet i söder; ett rike som var tributpliktigt till kungen. Det skulle ha krävts en hög nivå av samhällsorganisation att erövra, kuva och styra ett sådant stort område. Arkeologin stödjer inte att Jerusalem var en stad under 900-talet f.Kr. och hela Juda rike var vid den tiden sparsamt befolkat. Davids och Salomons erövringar finns inte omnämnda i samtida historiska texter.
Arkeologiska fynd och kronologin från omgivande riken har bekräftat stora delar av de historiska uppgifterna i Kungaböckerna om Israels och Juda rika och deras grannfolk, även om uppgifterna är något subjektiva och inte varje detalj återfinns. De bibliska böckerna Esra och Nehemja, vilka berättar om återkomsten från den babyloniska fångenskapen under persisk tid, anses av forskarna vara historiska i stora drag, även om det finns få utomstående källor som bekräftar uppgifterna. Daniels bok, som berättar om den judiska profeten Daniel i Babylon från Nebukadnessar II:s regeringstid till Kyros II av Persiens, anses vara skriven under hellenistisk tid och innehålla många påhittade händelser i en historisk miljö. Esters bok, som omtalar hur den vackra och dygdiga judiska kvinnan Ester blir drottning till kung Ahasuerus av Persien och räddar judarna från att utplånas av sina fiender vid hovet, har inte lyckats bindas till babylonisk och elamitisk mytologi och ifrågasätts därför.

## Olika skolor för tolkning av Bibeln som historisk källa
Det finns två löst definierade tankeskolor om Bibelns historiska sanningshalt; biblisk minimalism och biblisk maximalism, förutom den traditionella religiösa icke-historiska läsningen av Bibeln. Åsikterna om Bibeln befinner sig på en skala snarare än i två skilda läger. Det är inte ovanligt att forskare för fram olika teorier som kan ligga var som helst mellan dessa olika läger, exempelvis arkeologen Israel Finkelsteins position i frågan.

### Biblisk minimalism
1968 lades två uppsatser fram i Köpenhamn av Niels Peter Lemche och Heike Friis vilka innebar en stor omvälvning i synen av Bibeln som historisk källa. En av de tidigaste böckerna inom den inriktning som givits beteckningen biblisk minimalism skrevs av Giovanni Garbini 1986. I hans fotspår följde Thomas L. Thompson och Philip R. Davies 1992. Davies framför åsikten att det historiska Israel endast kan återfinnas i arkeologin, och det bibliska Israel endast i Bibeln. Thompson och Davies ser hela Gamla testamentet som en skapelse av ett mindre antal judiska lärda i Jerusalem efter den babyloniska fångenskapen. Niels Peter Lemche, Thompsons kollega vid Köpenhamns universitet, följde upp med flera titlar i samma tradition. Närvaron av Thompson och Lemche vid samma institution har gett upphov till terminologin "Köpenhamnsskolan" för att beteckna dem som förordar en radikal biblisk minimalism.
Bibliska minimalister anser i allmänhet att Bibeln är ett påhittat verk och att berättelserna är av en mytisk karaktär. Inga av de tidiga berättelserna har en fast historisk grund och endast ett fåtal av de senare berättelserna innehåller som bäst historiska fragment. Enligt deras definition krävs att arkeologiska fynd bekräftar berättelserna för att de ska kunna anses innehålla en historisk kärna. Berättelserna om patriarkerna blir mytiska och de bibliska minimalisterna anser att Israels tolv stammar aldrig har existerat. Dessutom anser minimalisterna att kung David och Saul aldrig funnits och inte heller det förenade kungariket Israel.

### Biblisk maximalism
De bibliska maximalisterna erkänner resultaten från moderna vetenskapliga studier och är eniga om att man bör vara försiktig med att särskilja fakta från myt ur Bibeln. Maximalisterna anser att kärnan av de bibliska berättelserna innehåller historiska händelser och att särskilt de senare böckerna är mer historiska än de tidigare böckerna. Biblisk maximalism misstolkas ibland som att dess anhängare anser att Bibeln är felfri. Majoriteten av maximalisterna är inte av den åsikten.
Arkeologin berättar i ytterst få fall detaljer om enskilda familjer. Således förväntas man inte finna i arkeologin något som kan bekräfta eller förneka de bibliska patriarkerna. Maximalisterna är delade inför den frågan. Några är av den åsikten att patriarkerna var historiska personer, men att vi inte ska förhålla oss till de bibliska berättelserna om dem som historiska händelser, inte ens i stora drag. Andra är av den åsikten att det är sannolikt att några av patriarkerna ska klassificeras som rent mytiska skapelser, med endast den minsta länk till verkliga historiska personer i ett avlägset förflutet, ungefär på samma sätt som antas om legender som den om kung Artur.
Bibliska maximalister är överens om att Israels tolv stammar verkligen existerade, även om de inte nödvändigtvis tror på den bibliska beskrivningen av deras ursprung. Maximalister är även överens om att centrala bibliska personer, såsom kung David och Saul verkligen levde och att det bibliska kungariket Israel existerade, och att Jesus var en historisk person.

### Konflikten mellan maximalism- och minimalismskolorna
Israel Finkelstein och Neil Asher Silberman publicerade 2001 en bok som förespråkade en mellanväg mellan biblisk minimalism och maximalism. Detta orsakade ett ramaskri bland konservativa maximalister. Många forskare är numera på väg bort från minimalismen, enligt Hershel Shanks, redaktören för tidskriften Biblical Archaeological Review. Egyptologen och maximalisten Kenneth Kitchen gav 2003 ut en bok som förespråkade Gamla testamentets tillförlitlighet och kritiserade Finkelstein, Silberman och andra forskare inom området. På kort sikt finns det inga tecken på att intensiteten i debatten mellan minimalism- och maximalismskolorna är på väg att avta.

## Omdiskuterade passager i Nya testamentet
- Första Korinthierbrevet 14:33–35. Vissa forskare anser att passagen där kvinnor instrueras att vara tysta i kyrkor är ett senare, icke-Paulinskt tillägg till originaltexten, som ligger mer i linje med Pastoralbreven (se 1 Tim. 2:11–12; Titus 2:5) än Paulus brev. En handfull västliga handskrifter placerar dessa verser efter 40.[13]
- Första Thessalonikerbrevet 2:13–16. Dessa passager anses av vissa vara av post-Paulinskt datum. Detta baserar sig på följande argument: (1) motsägelserna mellan Romarbrevet 9–11 och 1 Thess. 2:14–16. (2) Referenserna till vad som hänt judarna som modell för den icke-judiska kristna kyrkan. (3) Det förekom ingen utbredd förföljelse av kristna av judar i Palestina före det första judiska kriget. (4) Begreppet imitation används i 1 Thess. 2:14 i singular. Det har också hävdats att 5:1–11 är ”ett post-Paulinskt tillägg som delar många av språket i Lukasevangeliets egenskaper, och har en teologi som fungerar som en apologetisk rättning av Paulus förväntning om Jesus återkomst och därmed redan speglar problemet med den försenade återkomsten”.[14]

De flesta biblar har fotnoter som indikerar vilka passager som har omdiskuterade källdokument. Vissa bibelkommentarer diskuterar detta detaljerat.

## Bibelkritik
Bibelkritik är kritik av gamla testamentets såväl som nya testamentets kanoniska böcker som historisk källa, etisk vägledning eller religiös urkund. Bibelkritiken ska inte sammanblandas med kritisk-historisk bibelforskning, vilket är en vetenskaplig metod vid akademisk behandling av Bibeln som historiskt dokument.
Västerländsk bibelkritik växte fram ur rationalismen på 1600- och 1700-talen[källa behövs], där Voltaire (1694-1778) var en tidig men bibeltroende skeptiker. Bibelkritiken har influerat liberalteologi såväl som agnosticism, ateism, religionskritik, kritik av judendomen och kritik av kristendomen. Judiska troende ifrågasätter nya testamentet, och såväl kristna som judar förhåller sig skeptiska till Bibelns apokryfer. Teorier om att Bibeln eller Nya testamentet i sin helhet skulle vara uppdiktad har florerat, men är inte accepterade bland etablerade forskare.
Bibelkritik är central inom islam, där man ser Bibeln som en helig skrift, men anser att kristna och judar inte har bevarat grundtexten utan har förvanskat dess betydelse.
Inom kristen fundamentalism (bibeltrohet) och ortodox judendom talar man sällan om Bibelns självmotsägelser och accepterar sällan att vissa historiska uppgifter skulle motsägas av forskning, eller att Bibelns böcker skulle vara författade av andra än de författare traditionen anger. Man anser att grundtextens betydelse har bevarats väl, med hänvisning till att ingen större religiös stridsfråga grundar sig i de skillnader som finns mellan olika tidiga handskrifter och översättningar. Kristna fundamentalister menar att även om de böcker som skulle ingå i Bibeln formellt inte beslutades förrän på ett kyrkomöte på 300-talet så hade en tradition tidigt etablerats om vilka böcker som skulle kanoniseras som helig skrift. Man anser att texten med undantag för vissa symboliskt menade passager ger en historiskt korrekt bild av faktiska händelser och är användbar som primär källa till moralisk vägledning. Man säger att det är mycket man inte förstår, i synnerhet av gamla testamentets Gudsbild, och menar att gamla testamentets lagar bara delvis är giltiga eftersom vi lever i nya förbundets tid, men man vill ändå inte ta avstånd från gamla testamentet. Man ser inget behov av dynamisk tolkning utifrån vad som har influerats av de normer som rådde när texten skrevs.

title: Textkritisk bibelforskning

wikitext:
'''Textkritisk bibelforskning''' är den akademiska behandlingen av [[Bibeln]] och bibeltexterna som litterära verk. Med hjälp av [[textkritik|textkritiska]] metoder ([[källkritik]]ens kriterier) analyserar man när, var och hur texten har tillkommit, av och för vem den är skriven, vilka andra litterära källor eller historiska händelser som legat till grund för eller influerat texterna, samt vad texten kan anses ha haft för ursprunglig användning. Textkritik är också intresserad av att jämföra och fastställa olika [[läsarter]]. Textkritik bygger på andra vetenskapliga discipliner såsom [[arkeologi]], [[antropologi]], [[folklore]], [[lingvistik]], [[historia]] och studier av [[muntlig tradition|muntliga berättartraditioner]].

Textkritiker av bibeln återfinns bland såväl icke-konfessionella [[historiker]] som [[kristna]] [[teolog]]er. Textkritisk bibelforskning ingår i fältet [[exegetik]], som studeras vid teologiska utbildningar.
Textkritik av Bibeln kan sägas ha influerat teologisk [[modernism (teologi)|modernism]], [[liberal teologi]] och har ofta använts vid [[religionskritik]].
Den textkritiska bibelforskningen uttalar sig dock inte om sådant som exempelvis [[den historiske Jesus]] vilket istället sker inom det närliggande fältet [[historisk-kritisk bibelläsning]] och därmed heller inte  frågor som rör [[kristologi|trons Jesus]] eller andra lärofrågor. Detta är frågor som studeras inom fältet [[hermeneutik]].

==Kriterier==
{{Fördjupning2|Kriterier för källkritik}}
Vid källkritisk värdering av uppgifters trovärdighet används följande kriterier: Uppgifter betraktas som trovärdiga och sannolika om de stöds av flera tidiga av varandra oberoende källor, om de beskrivs olika i källorna och således sannolikt baseras på skilda personers vittnesmål, om de inte är tendentiösa, utan går emot vad man kan förvänta sig av kristna omskrivningar och tvärtom blir besvärande för kristenheten eller kräver komplicerade teologiska förklaringar. Exempel på en uppgift som uppfyller dessa kriterier, och således betraktas som trovärdig, är att Jesus lät sig döpas av [[Johannes döparen]] trots att han enligt kristen tro inte behövde omvändelse och syndernas förlåtelse.

Enstaka tidiga icke-kristna källor som nämner Bibliska personer betraktas som användbara för att värdera trovärdigheten av Nya testamentet. Exempelvis har man analyserat den relativt korta text som går under namnet [[Testimonium Flavianum]] och som förekommer i den judiske historikern [[Josefus]] verk ''Judiska fornminnen'', skrivet år 93 eller 94. I denna text som är först bevittnad på 300-talet, har källkritiska forskare försökt identifiera uppenbara kristna efterhandstillägg i syfte att kunna återskapa en ursprunglig text skriven av Josefus. Om en sådan rekonstruktion skulle visa sig vara riktig, vilket en majoritet av dagens forskare anser, stöder den uppfattningen att Jesus existerat som historisk person, vunnit många judar och greker till sin lära, blivit (oavsett orsak) korsfäst av Pontius Pilatus och (avsiktligt eller ej) givit upphov till kristendomen.<ref name=Tuckett>Markus N. A. Bockmuehl (editor), Christoffer Tuckett (section author), [https://books.google.com/books?id=vSehrtQpcYcC&pg=PA124&dq=jesus+existed+crucified&hl=sv&ei=OWE_TOK6JsGD4Qa64PHKCg&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=9&ved=0CFYQ6AEwCA#v=onepage&q=jesus%20existed%20crucified&f=true ''The cambridge companion to Jesus''], "part II - The history of Jesus", s. 124, Cambridge press.</ref>

==Handskriftsversioner==
=== Den hebreiska Bibeln ===
[[Fil:Targum.jpg|höger|mini|stående=0.64|Handskrift av den hebreiska Bibeln från 1000-talet med [[Targum]].]]

Textkritik tillämpat på den hebreiska Bibeln jämför handskriftsversioner från följande källor (datumen refererar till de äldsta kända överlevande handskrifterna i varje familj):

* [[Dödahavsrullarna]], hebreiska, arameiska och grekiska ([[Septuaginta]] och andra), olika datum c. 200-talet f.Kr.–första århundradet e.Kr.
* [[Septuaginta]], grekiska, 300-talet f.Kr. ([[Codex Vaticanus]] men även äldre papyrusrullar).
* [[Vulgata]], latin, tidigt 400-tal e.Kr.
* [[Masoretiska bibeltexten]], hebreiska, 900-talet e.Kr. (bland andra [[Leningradkodexen]]).
* [[Samaritiska Bibeln]], äldsta överlevande text från 1000-talet e.Kr.
* [[Peshitta]], texter på [[syriska]].
* [[Targum]], texter på [[arameiska]].

Mot bakgrund av den hebreiska Bibelns heliga status inom [[judendom]]en kan de som inte är insatta i textkritiska detaljer tro att texten är fri från felaktigheter, eftersom dessa texter var noggrant överförda och skrivna. Men i likhet med Nya testamentet har förändringar, felaktigheter och utelämnanden påträffats. Detta faktum förklaras genom att tidiga ''soferim'' (kopierare) inte visade texten samma vördnad som man senare gjorde.<ref>Tov 2001, s. 9.</ref>

[[Dödahavsrullarna]] är en samling [[handskrift]]er som hittades i [[Qumran]] år [[1947]], med ett stort antal pergamentfragment från Gamla testamentet, med flera texter. De har i huvudsak daterats till tiden kring vår tideräknings början (vissa dateringar så tidigt som cirka 400 f.Kr. och andra så sent som omkring 300 e.Kr.), vilket är ungefär 1000 år äldre än tidigare kända masoretiska gammaltestamentliga manuskript.

Medan vissa av de gammaltestamentliga fragmenten från Qumran är nästan identiska med den traditionella masoretiska texten, uppvisar vissa manuskript av Andra Mosebok och Samuels bok dramatiskt stora skillnader i både språk och innehåll sinsemellan. Som följd av det stora antalet varianter av dessa båda böcker i Qumran har forskare tvingats ompröva tidigare teorier om endast tre skilda familjer av gammaltestamentliga varianter: den masoretiska texten, det hebreiska originalet till [[Septuaginta]], samt de samariska Moseböckerna. Det blir nu allt tydligare att gränsen mellan olika varianter var flytande tills Gamla testamentet kanoniserades omkring år 100. <ref>Fagan, Brian M., and Charlotte Beck, ''The Oxford Companion to Archeology'', entry on the "Dead sea scrolls", Oxford University Press, 1996.</ref>

=== Nya testamentet ===
[[Fil:Byzantinischer Maler um 1020 003.jpg|mini|stående=0.68|Bysantinsk illustrerad handskrift, 1020.]]
[[Nya testamentet]] har bevarats i över 5 300 grekiska handskrifter, 10 000 handskrifter på latin och 9 300 handskrifter på andra språk som [[syriska]], [[slaviska språk|slaviska]], [[etiopiska]] och [[armeniska]]. Enbart antalet varianter utgör en stor svårighet för textkritiken, framför allt därför att den i praktiken gör [[Textkritik#Stemmatologi|stemmatologin]] obrukbar. Textkritiker med Nya testamentet som ämnesområde har följaktligen anammat [[Textkritik#Eklekticism|eklekticismen]] efter att ha sorterat textvittnena i tre huvudgrupper, så kallade texttyper. Idag är den vanliga uppdelningen:
* Den alexandrinska texttypen utgör en grupp tidiga och respekterade texter, inklusive [[Codex Vaticanus]] och [[Codex Sinaiticus]].
* Den västerländska texttypen är även den väldigt tidig, men dess varianter har visat sig innehålla fler parafraseringar och andra felaktigheter.
* Den bysantinska texttypen är en grupp som utgör ungefär 95 % av alla handskrifter, varav de flesta är av sent datum.

Äldre översättningar av Nya testamentet som till exempel [[Karl XII:s bibel]] baserades på [[Textus Receptus]], en grekisk text som producerades av [[Erasmus av Rotterdam|Erasmus]]. För vissa av Bibelns böcker använde Erasmus enskilda handskrifter och Uppenbarelsebokens sista verser översatte han till grekiska från [[Vulgata]]n.<ref>Ehrman 2005, ”For the most part, he relied on a mere handful of late medieval manuscripts, which he marked up as if he were copyediting a handwritten copy for the printer. ... Erasmus relied heavily on just one twelfth-century manuscript for the Gospels and another, also of the twelfth century, for the book of Acts and the Epistles. ... For the [last six verses of the] Book of Revelation ... [he] simply took the Latin Vulgate and translated its text back into Greek. ...” (ss 78–79).</ref> Efter [[Brooke Foss Westcott|Westcott]] och [[Fenton John Anthony Hort|Hort]] har emellertid de flesta moderna textkritiker med inriktning på Nya testamentet dragit slutsatsen att den bysantinska texttypen formaliserades senare än den alexandrinska och den västerländska texttypen. I förhållande till de andra texttyperna ses den alexandrinska som renare än den västerländska, så en grundpelare för textkritiken kring Nya testamentet är idag att man bör följa den alexandrinska texttypen såtillvida inte någon av de andra texttyperna visar sig vara överlägsen.

En minoritetsposition intas av ''The Greek New Testament According to the Majority Text''-upplagan av Zane C. Hodges och Arthur L. Farstad som hävdar att den bysantinska texttypen representerar en tidigare texttyp än de överlevande alexandrinska texterna. Denna position intas även av Maurice A. Robinson och William G. Pierpont i deras ''The New Testament in the Original Greek: Byzantine Textform''.

Andra forskare har kritiserat den nuvarande kategoriseringen av handskrifter i texttyper och föredrar att antingen dela in handskrifterna på andra sätt eller avfärda texttypstaxonomin överhuvud.

Textkritik används även av de som anser att delar av Nya testamentet skrevs på [[arameiska]].<ref> Dunnett & Tenney 1985, s. 150.</ref><ref>Klijnl 1980, s. 14.</ref>

=== Nytolkningar ===
I försök att bestämma det ursprungliga textinnehållet i Nya testamentets böcker har en del moderna textkritiker menat att vissa avsnitt inte tillhörde originaltexten. I moderna översättningar av Bibeln har dessa textkritiska resultat lett till att man utelämnat dessa avsnitt eller lagt till anteckningar om att de är av senare datum. Förut baserades översättningar av Nya testamentet främst på Erasmus version av Nya testamentet på grekiska, den så kallade [[Textus Receptus]] från 1500-talet.

Bland dessa senare tillägg till Nya testamentet återfinns bland annat:<ref>Ehrman 2006, s. 166.</ref>
* Det längre slutet av [[Markus evangelium]] (Mark. 16:9-20).
* Ängeln som styrker Jesus i Getsemane och svetten som droppade som blod. (Luk. 22:43-44).<ref>Saknas i vissa textvittnen. Bibel 2000 har med texten utan parentes, medan The Greek New Testament, ed Aland et al. 3 ed (corr) 1983, {{ISBN|3-438-05113-3}} sätter den inom parentes</ref>
* Berättelsen om äktenskapsbryterskan (Joh. 7:53–8:11).
* Osäkerhet huruvida Jesus kallas ”enfödd son” eller ”enfödd gud” i [[Johannesevangeliet|Johannes]] 1:18.<ref>Greek New Testament lutar mot "enfödd gud" med stöd av de viktigaste alexandrinska textvittnena och Bibel 2000 följer denna läsning.</ref>
* ett explicit omnämnande av [[treenigheten]] i [[Första Johannesbrevet]].

==Evangeliernas relation enligt Tvåkällshypotesen ==
{{Fördjupning|tvåkällshypotesen}}
Tre av nya testamentets fyra evangelier har likheter i innehållet, och kallas de [[synoptiska evangelier]]na, nämligen [[Matteusevangeliet]], [[Markusevangeliet]] och [[Lukasevangeliet]]. Tvåkällshypotesen är inom [[bibelforskning]]en den ledande teorin om tillkomstsammanhang mellan de synoptiska evangelier.<ref name=Tarald>{{bokref|titel=Kristendomen: En historisk introduktion|utgivare=Artos|år=2007|efternamn=Rasmussen|förnamn=Tarald|isbn=978-91-7580-336-4|sid=17-19}}</ref> Enligt hypotesen skall författarna till Matteus- och Lukasevangeliet ha haft tillgång till och använt Markusevangeliet och en andra, hypotetisk källa, som brukar kallas [[Q-källan|Q]] (av tyskans Quelle = källa). [[Markusevangeliet]] är således det äldsta, medan [[Matteusevangeliet]] och [[Lukasevangeliet]] förutom material från Markusevangeliet även innehåller gemensamma inslag från Q, som är en samling spridda [[Jesus]]ord, samt eget så kallat särstoff som är unikt för respektive återgivning.<ref name=Tarald/>

Det fjärde evangeliet, [[Johannesevangeliet]], avviker markant till sitt innehåll från de synoptiska evangelierna. Det har alltid ansetts att Johannesevangeliet skrevs sist av evangelierna. Därmed har det lägre trovärdighet som historiskt dokument. Moderna forskare daterar det till mellan 90 och 100 e.Kr., baserat på att de kristna hade uteslutits ur [[synagoga]]n då.<ref>{{bokref
|efternamn=Kieffer
|förnamn=René
|titel=Nytestamentlig teologi
|utgåva=2. uppl.
|år=1979
|utgivare=Skeab Verbum
|utgivningsort=Stockholm
|språk=swe
|isbn=91-7114-323-8
|libris=7604196
}} s.87</ref> Men det finns en tydlig motsättning till denna datering. Evangelisten beskriver Jerusalem som fortfarande intakt, och andra källor anger att staden förstördes av romarna år 70. Den äldsta bevarade avskriften av någon nytestamentlig text är det så kallade [[Ryland-fragmentet]], som är ett fragment ur Johannesevangeliet och dateras till perioden ca 125 till 150 e.Kr.

{{Image label begin
|image=MQMLL-notext.svg
|width=200
|float=none
}}

{{Image label|x=0.2|y=0.05|scale=200|text=[[Markusevangeliet|Markus-

evangeliet]]}}

{{Image label|x=0.78|y=0.075|scale=200|text=[[Q-källan|Q-källan]]}}

{{Image label|x=0.2|y=0.475|scale=200|text=[[Matteusevangeliet|Matteus-

evangeliet]]}}

{{Image label|x=0.78|y=0.475|scale=200|text=[[Lukasevangeliet|Lukas-

evangeliet]]}}

{{Image label end}}

==Gamla testamentet som historisk källa==
{{Fördjupning2|Bibeln som historisk källa}}
Texterna i Bibeln kan i olika sammanhang användas som historiska källor, och värderas med arkeologiska undersökningar.

Den bibliska [[skapelseberättelsen]], från skapelsen till [[syndafloden]], anses av de allra flesta forskare och vissa troende som mytiska. [[Moseböckerna]] byter språklig karaktär och namn på Gud, vilket tyder på att de grundas på flera olika källor.

[[Patriark (Bibeln)|Patriarkerna]] skulle enligt Bibeln ha levt omkring 2000-1700 f.Kr. Enligt arkeologen [[Amihai Mazar]] överensstämmer de arkeologiska fynden från kulturerna inom den [[bördiga halvmånen]] med beskrivningen av patriarkernas kultur i Bibeln. Detta ifrågasätts av en annan välkänd arkeolog, [[Israel Finkelstein]], som hävdar att den kultur som beskrivs i de bibliska berättelserna även kan vara hämtad från det första årtusendet f.Kr. Kameler används ofta som lastdjur i berättelserna, men anses inte ha tämjts förrän sent under det andra årtusendet f.Kr. och kom inte i omfattande bruk förrän det första årtusendet f.Kr., enligt Finkelstein. Förutom detta återberättar historierna om patriarkerna möten med [[araméer]] och [[filistéer]]. Dessa folkslag ankom till regionen först under 1300- respektive 1100-talet f.Kr.

Inga arkeologiska fynd stöder 600 000 israeliters [[uttåget ur Egypten|uttåg ur Egypten]]. De tidigaste arkeologiska fynd som påvisar möjliga israeliska bosättningar är från 1200-talet f.Kr. Fynd visar att en kultur som inte äter griskött uppstår i Palestina, men som i övrigt liknar den [[Kanaan|kanaanéiska]] kultur som sedan tidigare fanns i området, och har gemensamma skrifttecken. Vissa forskare anser att det i det omfattande fornegyptiska textmaterialet finns en likhet mellan israeliterna och någon av folkgrupperna [[hyksos]] och ''apiru''.

Israeliterna ska, enligt [[Josua]]s bok i [[Gamla testamentet]], efter uttåget ha invaderat staden [[Jeriko]] omkring 1400 f.Kr. och dess murar ha fallit. Jeriko och andra bosättningar i Palestina visar också tecken på en våldsam förstörelse, av de flesta forskare uppskattat till omkring or 1550 f.Kr. Detta tolkas av arkeologer som ett resultat av det maktvakuum som uppstod när [[hyksos]] fördrevs från [[forntida Egypten|Egypten]]. I synnerhet [[Jeriko]]s murar har undersökts och dessa förstördes vid mitten av det andra årtusendet f.Kr. av en belägring eller jordbävning. De arkeologiska fynden från perioden påvisar inte någon större befolkningsökning.

Sedan upptäckten av en inskription från 800-talet f.Kr. i Tel Dan vilken omtalar Davids hus, antas det vanligen att [[kung David|David]] var en verklig historisk person. Hans son var [[kung Salomo]] och dennes rike sägs i Bibeln ha omfattat landet från [[Eufrat]] i norr till [[Röda havet]] i söder; ett rike som var tributpliktigt till kungen. Det skulle ha krävts en hög nivå av samhällsorganisation att erövra, kuva och styra ett sådant stort område. Arkeologin stödjer inte att Jerusalem var en stad under 900-talet f.Kr. och hela [[Juda rike]] var vid den tiden sparsamt befolkat. Davids och Salomons erövringar finns inte omnämnda i samtida historiska texter.

Arkeologiska fynd och kronologin från omgivande riken har bekräftat stora delar av de historiska uppgifterna i [[Kungaböckerna]] om Israels och Juda rika och deras grannfolk, även om uppgifterna är något subjektiva och inte varje detalj återfinns. De bibliska böckerna [[Esra]] och [[Nehemja]], vilka berättar om återkomsten från den babyloniska fångenskapen under persisk tid, anses av forskarna vara historiska i stora drag, även om det finns få utomstående källor som bekräftar uppgifterna. [[Daniels bok]], som berättar om den judiska profeten Daniel i [[Babylon]] från [[Nebukadnessar II]]:s regeringstid till [[Kyros II]] av Persiens, anses vara skriven under hellenistisk tid och innehålla många påhittade händelser i en historisk miljö. [[Esters bok]], som omtalar hur den vackra och dygdiga judiska kvinnan Ester blir drottning till kung Ahasuerus av [[Iran|Persien]] och räddar judarna från att utplånas av sina fiender vid hovet, har inte lyckats bindas till babylonisk och elamitisk mytologi och ifrågasätts därför.

== Olika skolor för tolkning av Bibeln som historisk källa ==
Det finns två löst definierade tankeskolor om Bibelns historiska sanningshalt; biblisk minimalism och biblisk maximalism, förutom den traditionella religiösa icke-historiska läsningen av Bibeln. Åsikterna om Bibeln befinner sig på en skala snarare än i två skilda läger. Det är inte ovanligt att forskare för fram olika teorier som kan ligga var som helst mellan dessa olika läger, exempelvis arkeologen Israel Finkelsteins position i frågan.

=== Biblisk minimalism ===
1968 lades två uppsatser fram i Köpenhamn av [[Niels Peter Lemche]] och [[Heike Friis]] vilka innebar en stor omvälvning i synen av Bibeln som historisk källa. En av de tidigaste böckerna inom den inriktning som givits beteckningen biblisk minimalism skrevs av [[Giovanni Garbini]] 1986. I hans fotspår följde [[Thomas L. Thompson]] och [[Philip R. Davies]] 1992. Davies framför åsikten att det historiska Israel endast kan återfinnas i arkeologin, och det bibliska Israel endast i Bibeln. Thompson och Davies ser hela Gamla testamentet som en skapelse av ett mindre antal judiska lärda i Jerusalem efter den babyloniska fångenskapen. Niels Peter Lemche, Thompsons kollega vid [[Köpenhamns universitet]], följde upp med flera titlar i samma tradition. Närvaron av Thompson och Lemche vid samma institution har gett upphov till terminologin "[[Köpenhamnsskolan (teologi)|Köpenhamnsskolan]]" för att beteckna dem som förordar en radikal biblisk minimalism.

Bibliska minimalister anser i allmänhet att Bibeln är ett påhittat verk och att berättelserna är av en mytisk karaktär. Inga av de tidiga berättelserna har en fast historisk grund och endast ett fåtal av de senare berättelserna innehåller som bäst historiska fragment. Enligt deras definition krävs att arkeologiska fynd bekräftar berättelserna för att de ska kunna anses innehålla en historisk kärna. Berättelserna om patriarkerna blir mytiska och de bibliska minimalisterna anser att Israels tolv stammar aldrig har existerat. Dessutom anser minimalisterna att [[kung David]] och [[Saul]] aldrig funnits och inte heller det förenade kungariket [[Kungariket Israel (förenad monarki)|Israel]].

=== Biblisk maximalism ===
De bibliska maximalisterna erkänner resultaten från moderna vetenskapliga studier och är eniga om att man bör vara försiktig med att särskilja fakta från myt ur Bibeln. Maximalisterna anser att kärnan av de bibliska berättelserna innehåller historiska händelser och att särskilt de senare böckerna är mer historiska än de tidigare böckerna. Biblisk maximalism misstolkas ibland som att dess anhängare anser att Bibeln är felfri. Majoriteten av maximalisterna är inte av den åsikten.

Arkeologin berättar i ytterst få fall detaljer om enskilda familjer. Således förväntas man inte finna i arkeologin något som kan bekräfta eller förneka de bibliska patriarkerna. Maximalisterna är delade inför den frågan. Några är av den åsikten att patriarkerna var historiska personer, men att vi inte ska förhålla oss till de bibliska berättelserna om dem som historiska händelser, inte ens i stora drag. Andra är av den åsikten att det är sannolikt att några av patriarkerna ska klassificeras som rent mytiska skapelser, med endast den minsta länk till verkliga historiska personer i ett avlägset förflutet, ungefär på samma sätt som antas om legender som den om [[kung Artur]].

Bibliska maximalister är överens om att Israels tolv stammar verkligen existerade, även om de inte nödvändigtvis tror på den bibliska beskrivningen av deras ursprung. Maximalister är även överens om att centrala bibliska personer, såsom [[kung David]] och [[Saul]] verkligen levde och att det bibliska kungariket [[Kungariket Israel (förenad monarki)|Israel]] existerade, och att [[Jesus]] var en historisk person.

=== Konflikten mellan maximalism- och minimalismskolorna ===
Israel Finkelstein och [[Neil Asher Silberman]] publicerade 2001 en bok som förespråkade en mellanväg mellan biblisk minimalism och maximalism.<ref>Israel Finkelstein and Neil Asher Silberman, ''The Bible Unearthed: Archaeology’s New Vision of Ancient Israel and the Origins of its Sacred Texts '' (New York: Touchstone, 2001).</ref> Detta orsakade ett ramaskri bland konservativa maximalister. Många forskare är numera på väg bort från minimalismen, enligt Hershel Shanks, redaktören för tidskriften ''Biblical Archaeological Review''. Egyptologen och maximalisten Kenneth Kitchen gav 2003 ut en bok som förespråkade Gamla testamentets tillförlitlighet och kritiserade Finkelstein, Silberman och andra forskare inom området. På kort sikt finns det inga tecken på att intensiteten i debatten mellan minimalism- och maximalismskolorna är på väg att avta.

==Omdiskuterade passager i Nya testamentet ==
* [[Första Korinthierbrevet]] 14:33–35. Vissa forskare anser att passagen där kvinnor instrueras att vara tysta i kyrkor är ett senare, icke-Paulinskt tillägg till originaltexten, som ligger mer i linje med [[Pastoralbreven]] (se 1 Tim. 2:11–12; Titus 2:5) än [[Paulus brev]]. En handfull västliga handskrifter placerar dessa verser efter 40.<ref>Fotnoter till 14:34–35 och 14:36 från ''The HarperCollins Study Bible: New Revised Standard Version: A New Annotated Edition by the Society of Biblical Literature'', San Francisco, 1993, s. 2160. Även NRSV placerar 14:33b–36 inom parentes.</ref>
* [[Första Thessalonikerbrevet]] 2:13–16. Dessa passager anses av vissa vara av post-Paulinskt datum. Detta baserar sig på följande argument: (1) motsägelserna mellan Romarbrevet 9–11 och 1 Thess. 2:14–16. (2) Referenserna till vad som hänt judarna som modell för den icke-judiska kristna kyrkan. (3) Det förekom ingen utbredd förföljelse av kristna av judar i Palestina före det första judiska kriget. (4) Begreppet imitation används i 1 Thess. 2:14 i singular. Det har också hävdats att 5:1–11 är ”ett post-Paulinskt tillägg som delar många av språket i [[Lukasevangeliet]]s egenskaper, och har en teologi som fungerar som en apologetisk rättning av Paulus förväntning om Jesus återkomst och därmed redan speglar problemet med den försenade återkomsten”.<ref name="url1 Thessalonians">Fritt översatt från {{Webbref |url = http://www.earlychristianwritings.com/1thessalonians.html|titel = 1 Thessalonians|hämtdatum = 24 maj 2008}}.</ref>

De flesta biblar har fotnoter som indikerar vilka passager som har omdiskuterade källdokument. Vissa bibelkommentarer diskuterar detta detaljerat.

== Bibelkritik ==
{{huvudartikel|Bibelkritik}}
'''Bibelkritik''' är [[kritik]] av [[gamla testamentet]]s såväl som [[nya testamentet]]s kanoniska böcker som historisk källa, etisk vägledning eller religiös urkund. Bibelkritiken ska inte sammanblandas med kritisk-historisk bibelforskning, vilket är en vetenskaplig metod vid akademisk behandling av Bibeln som historiskt dokument.

Västerländsk bibelkritik växte fram ur [[rationalism]]en på 1600- och 1700-talen{{Källa behövs|datum=2011-01}}, där [[Voltaire]] (1694-1778) var en tidig men bibeltroende skeptiker. Bibelkritiken har influerat [[liberalteologi]] såväl som [[agnosticism]], [[ateism]], [[religionskritik]], [[kritik av judendomen]] och [[kritik av kristendomen]]. Judiska troende ifrågasätter [[nya testamentet]], och såväl kristna som judar förhåller sig skeptiska till Bibelns [[apokryferna|apokryfer]]. Teorier om att Bibeln eller Nya testamentet i sin helhet skulle vara uppdiktad har florerat, men är inte accepterade bland etablerade forskare.

Bibelkritik är central inom [[islam]], där man ser Bibeln som en helig skrift, men anser att kristna och judar inte har bevarat grundtexten utan har förvanskat dess betydelse.

Inom [[kristen fundamentalism]] ([[bibeltrohet]]) och [[ortodox judendom]] talar man sällan om Bibelns självmotsägelser och accepterar sällan att vissa historiska uppgifter skulle motsägas av forskning, eller att Bibelns böcker skulle vara författade av andra än de författare traditionen anger. Man anser att [[grundtext]]ens betydelse har bevarats väl, med hänvisning till att ingen större religiös stridsfråga grundar sig i de skillnader som finns mellan olika tidiga handskrifter och översättningar. Kristna fundamentalister menar att även om de böcker som skulle ingå i Bibeln formellt inte beslutades förrän på ett [[kyrkomöte]] på 300-talet så hade en tradition tidigt etablerats om vilka böcker som skulle kanoniseras som [[helig skrift]]. Man anser att texten med undantag för vissa symboliskt menade passager ger en historiskt korrekt bild av faktiska händelser och är användbar som primär källa till moralisk vägledning. Man säger att det är mycket man inte förstår, i synnerhet av gamla testamentets Gudsbild, och menar att gamla testamentets lagar bara delvis är giltiga eftersom vi lever i [[nya förbundet]]s tid, men man vill ändå inte ta avstånd från gamla testamentet. Man ser inget behov av [[dynamisk tolkning]] utifrån vad som har influerats av de normer som rådde när texten skrevs.

== Se även ==
* [[Bibeln som historisk källa]]
* [[Bibelforskning]]
* [[Bibelsyn]]
* [[Exegetik]]
* [[Grundtext]]
* [[Textus Receptus]]
* [[Liberalteologi]]
* [[Pseudepigrafi]]
* [[Religionskritik]]

== Källor ==
<references/>

[[Kategori:Bibeln]]
[[Kategori:Teologi]]
[[Kategori:Filologi]]


text:
# Geminozetes lamellatus
Geminozetes lamellatus är en kvalsterart som beskrevs av Balogh 1966. Geminozetes lamellatus ingår i släktet Geminozetes och familjen Ceratozetidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Geminozetes lamellatus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kvalster|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Geminozetes lamellatus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv =
| ordo = [[Sarcoptiformes]]
| familia_sv =
| familia = [[Ceratozetidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Geminozetes]]
| species_sv =
| species = '''Geminozetes lamellatus'''
| taxon = Geminozetes lamellatus
| taxon_authority = [[Balogh (auktor)|Balogh]], 1966
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subclassis = Acari
| subclassis_sv = [[Kvalster]]
| superfamilia = [[Ceratozetoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Geminozetes lamellatus'''''<ref name = "col394"/> är en [[kvalster]]art som beskrevs av [[Balogh (auktor)|Balogh]] 1966. ''Geminozetes lamellatus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Geminozetes]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Ceratozetidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/geminozetes+lamellatus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col394"> (2007) , PDF, Subías 2007: World Oribatida catalog</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Spindeldjur]]
[[Kategori:Geminozetes|lamellatus]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Underklass: Kvalster · Acari

Ordning: Sarcoptiformes

Överfamilj: Ceratozetoidea

Familj: Ceratozetidae

Släkte: Geminozetes

Art: Geminozetes lamellatus

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Balogh, 1966


text:
# Tveta socken, Värmland
Tveta socken i Värmland ingick i Näs härad, uppgick 1951 i Säffle stad, och området, ingår sedan 1971 i Säffle kommun och motsvarar från 2016 Tveta distrikt.
Socknens areal var 75,05 kvadratkilometer varav 69,48 land.  År 2000 fanns här 721 invånare. Sockenkyrkan Tveta kyrka ligger i socknen.

## Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tveta församling och för de borgerliga frågorna bildades Tveta landskommun. Landskommunen inkorporerades 1951 i Säffle stad som 1971 ombildades till Säffle kommun.
1 januari 2016 inrättades distriktet Tveta, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.
Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Näs härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente, Näs kompani.

## Geografi
Tveta socken ligger nördväst om Värmlandsnäs, väster om Säffle med sjön Sjönsjö i nordost och Vänern i söder med öar som Önaholm. Socknen är en kuperad odlings och skogsbygd.
Socknen genomkorsas av E45 samt av järnvägen Göteborg C – Kil – Karlstad C. På Önaholm ligger Önaholms gård. Längs ovan nämnd järnväg ligger byarna Gatan med bygdegård samt Getebol. I nordväst ligger byn Vickersrud.

## Fornlämningar
Från stenåldern finns boplatser och tre hällkistor. Från bronsåldern finns cirka 20 gravrösen. Från järnåldern finns två gravfält.

## Namnet
Namnet skrevs 1503 Twethe och innehåller plural av tvet, 'huggspån; röjning'. Syftningen är oklar.

## Befolkningsutveckling
| Befolkningsutvecklingen i Tveta socken, Värmland 1780–1990                                               | Befolkningsutvecklingen i Tveta socken, Värmland 1780–1990 | Befolkningsutvecklingen i Tveta socken, Värmland 1780–1990 | Befolkningsutvecklingen i Tveta socken, Värmland 1780–1990 | Befolkningsutvecklingen i Tveta socken, Värmland 1780–1990 |
| -------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ---------------------------------------------------------- | ---------------------------------------------------------- | ---------------------------------------------------------- | ---------------------------------------------------------- |
|                                                                                |                                                            |                                                            |                                                            |                                                            |
| År                                                                                |                                                            |                                                            | Folkmängd                                                  |                                                            |
| 1780                                                                                | 1780                                                       |                                                            | 939                                                        |                                                            |
| 1790                                                                                | 1790                                                       |                                                            | 912                                                        |                                                            |
| 1800                                                                                | 1800                                                       |                                                            | 1 382                                                      |                                                            |
| 1810                                                                                | 1810                                                       |                                                            | 992                                                        |                                                            |
| 1820                                                                                | 1820                                                       |                                                            | 1 043                                                      |                                                            |
| 1830                                                                                | 1830                                                       |                                                            | 1 166                                                      |                                                            |
| 1840                                                                                | 1840                                                       |                                                            | 1 388                                                      |                                                            |
| 1850                                                                                | 1850                                                       |                                                            | 1 536                                                      |                                                            |
| 1860                                                                                | 1860                                                       |                                                            | 1 628                                                      |                                                            |
| 1870                                                                                | 1870                                                       |                                                            | 1 638                                                      |                                                            |
| 1880                                                                                | 1880                                                       |                                                            | 1 627                                                      |                                                            |
| 1890                                                                                | 1890                                                       |                                                            | 1 280                                                      |                                                            |
| 1900                                                                                | 1900                                                       |                                                            | 1 260                                                      |                                                            |
| 1910                                                                                | 1910                                                       |                                                            | 1 171                                                      |                                                            |
| 1920                                                                                | 1920                                                       |                                                            | 1 061                                                      |                                                            |
| 1930                                                                                | 1930                                                       |                                                            | 959                                                        |                                                            |
| 1940                                                                                | 1940                                                       |                                                            | 916                                                        |                                                            |
| 1950                                                                                | 1950                                                       |                                                            | 844                                                        |                                                            |
| 1960                                                                                | 1960                                                       |                                                            | 780                                                        |                                                            |
| 1970                                                                                | 1970                                                       |                                                            | 655                                                        |                                                            |
| 1980                                                                                | 1980                                                       |                                                            | 691                                                        |                                                            |
| 1990                                                                                | 1990                                                       |                                                            | 694                                                        |                                                            |
| Anm: Källor: Umeå universitet - Tabellverket 1749-1859, Demografiska databasen, CEDAR, Umeå universitet. |                                                            |                                                            |                                                            |                                                            |

title: Tveta socken, Värmland

wikitext:
{{faktamall socken WD}}
'''Tveta socken''' i [[Värmland]] ingick i [[Näs härad]], uppgick 1951 i [[Säffle stad]], och området, ingår sedan 1971 i [[Säffle kommun]] och motsvarar från 2016 [[Tveta distrikt, Värmland|Tveta distrikt]].

Socknens areal var 75,05 [[kvadratkilometer]] varav 69,48 land.<ref name="Svensk uppslagsbok">{{Sn-SU|socken=Tveta}}</ref>  År 2000 fanns här 721 invånare.<ref name="Harlen"/> Sockenkyrkan [[Tveta kyrka, Värmland|Tveta kyrka]] ligger i socknen.

==Administrativ historik==
Socknen har medeltida ursprung.

Vid [[kommunreformen 1862]] övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till [[Tveta församling, Karlstads stift|Tveta församling]] och för de borgerliga frågorna bildades [[Tveta landskommun, Värmland|Tveta landskommun]]. Landskommunen inkorporerades 1951 i [[Säffle stad]] som [[1971]] ombildades till [[Säffle kommun]].<ref name="Harlen">{{Bokref/Sverige från A till Ö}}</ref>

1 januari 2016 inrättades [[sveriges distrikt|distriktet]] Tveta, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört [[Sveriges län|län]], [[fögderi]]er, [[tingslag]] och [[domsaga|domsagor]] enligt vad som beskrivs i artikeln [[Näs härad]]. De [[Indelt soldat|indelta soldaterna]] tillhörde [[Värmlands regemente]], Näs kompani.<ref>{{Sn-NAD-ort|socken=Tveta}}</ref>

==Geografi==
Tveta socken ligger nördväst om [[Värmlandsnäs]], väster om [[Säffle]] med sjön Sjönsjö i nordost och [[Vänern]] i söder med öar som Önaholm. Socknen är en kuperad odlings och skogsbygd.<ref name="geogr">{{Bokref/Sverige geografisk beskrivning del 4}}</ref><ref name="Svensk uppslagsbok"/><ref name="NE">[[Nationalencyklopedin]]</ref><ref>{{Sn-karta|länsbokstav=S|år=1883-1896|län=Värmlands län}}</ref>

Socknen genomkorsas av [[E45 (Sverige)|E45]] samt av järnvägen [[Göteborgs centralstation|Göteborg C]] – [[Kil, Värmland|Kil]] – [[Karlstads centralstation|Karlstad C]]. På Önaholm ligger Önaholms gård. Längs ovan nämnd järnväg ligger byarna Gatan med bygdegård samt Getebol. I nordväst ligger byn Vickersrud.

== Fornlämningar==
Från stenåldern finns boplatser och tre [[hällkista|hällkistor]]. Från [[bronsåldern]] finns cirka 20 [[gravröse]]n. Från [[järnåldern]] finns två [[gravfält]].<ref name="geogr"/><ref>{{Sn-Hm|snkod=3056}}</ref><ref>{{Sn-RAÄ|snkod=3056|lan=Vr}}</ref><ref name="NE"/>

==Namnet==
Namnet skrevs 1503 ''Twethe'' och innehåller plural av ''tvet'', 'huggspån; röjning'. Syftningen är oklar.<ref>{{Bokref/Svenskt ortnamnslexikon/2003}}</ref>

== Befolkningsutveckling ==
{{Befolkningsutveckling2|name=|från=1750|inv1750=|inv1760=|inv1769=|inv1780=939|inv1800=1382|inv1810=992|inv1820=1043|inv1830=1166|inv1840=1388|inv1850=1536|inv1860=1628|inv1870=1638|inv1880=1627|inv1920=1061|inv1930=959|inv1940=916|inv1950=844|inv1960=780|inv1970=655|inv1980=691|inv2010=|inv2020=|fotnot=Källor: [http://rystad.ddb.umu.se:8080/Tabellverket/Tabverk Umeå universitet - Tabellverket 1749-1859], [https://dx.doi.org/10.17197/folknetdb_v01 Demografiska databasen, CEDAR, Umeå universitet].|inv1790=912|inv1900=1260|inv1890=1280|inv1910=1171|inv1990=694|inv2000=}}

==Se även==
* [[Tveta församling, Karlstads stift|Tveta församling]]
==Referenser==
<references/>

==Vidare läsning==
*Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 3 Hermes 1963 [http://libris.kb.se/bib/1441676 libris]

==Externa länkar==
*{{Sn-NAD|socken=Tveta}}
*{{Sn-Dm|socken=Tveta+socken+Värmland}}
{{Värmlands socknar}}
[[Kategori:Indelningar i Säffle kommun]]
[[Kategori:Socknar i Näs härad]]

title: Karta

Karta: Tveta socken, Värmlands läge i Värmlands län.

title: Koder, länkar

Namn (ISOF): lista

Kulturnav: länk

Hembygds- · portalen: Tveta distrikt

Koder, länkar: Redigera Wikidata


text:
# Amravān
Amravān (persiska: امروان, ‘Amrevān, عمروان) är en ort i Iran.   Den ligger i provinsen Semnan, i den norra delen av landet, 250 km öster om huvudstaden Teheran. Amravān ligger 1 178 meter över havet och antalet invånare är 141.
Terrängen runt Amravān är huvudsakligen platt, men åt sydväst är den kuperad.Runt Amravān är det glesbefolkat, med 9 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Khūrzān, 16,0 km öster om Amravān. Trakten runt Amravān är ofruktbar med lite eller ingen växtlighet.

title: Amravān

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Iran|datum=2016-09}}
{{geobox
| 1                                 = Settlement

| name                              = Amravān
| native_name                       = امروان
| other_name                        = Amrevān
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =

| image                             =
| image_caption                     =

| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =

| country                           = Iran
| country_flag                      = true
| state                             = [[Semnan (provins)|Semnan]]
| state_type                        = Provins
| region                            =
| region_type                       =
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      =
| municipality_type                 =

| part                              =
| landmark                          =
| river                             =

| location                          =
| elevation                         = 1178
| lat_d                             = 35.94362
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = 54.16372
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =

| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =

| population                        = 141
| population_date                   =
| population_note                   = från enwiki
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =

| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =

| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =

| timezone                          = [[Iran Standard Time|IRST]]
| utc_offset                        = +3:30
| timezone_DST                      = [[Iran Daylight Time|IRDT]]
| utc_offset_DST                    = +4:30
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =

| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =

| map                               = {{Kartposition Iran|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Iran
| map_locator                       = Iran
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =

| website                           =

| footnotes                         =
| other_name1                       = ‘Amrevān
| other_name2                       = ‘Amravān
| other_name3                       = عمروان
| timezone_label                    = Asia/Tehran
}}

'''Amravān''' ([[persiska]]: '''امروان''', '''‘Amrevān''', '''عمروان''') är en [[ort]] i [[Iran]].<ref name = "gn143527"/>   Den ligger i provinsen [[Semnan (provins)|Semnan]], i den norra delen av landet, {{formatnum:250}} km öster om huvudstaden [[Teheran]]. Amravān ligger {{formatnum:1178}} meter över havet<ref name = "gn143527"/> och antalet invånare är {{formatnum:141}}.<ref name = "enwiki"/>

Terrängen runt Amravān är huvudsakligen platt, men åt sydväst är den kuperad.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 km radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}}Runt Amravān är det glesbefolkat, med {{formatnum:9}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/> Närmaste större samhälle är [[Khūrzān]], {{formatnum:16.0}} km öster om Amravān. Trakten runt Amravān är ofruktbar med lite eller ingen växtlighet.<ref name = "nasalandcover"/>
== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn143527">[{{Geonameslänk|gnid=143527|name=amravan}} Amravān] hos [{{Geonamesabout}} Geonames.org (cc-by)]; post uppdaterad 2013-10-04; databasdump nerladdad 2016-08-15</ref>
<ref name = "enwiki">(uppgift tagen från enwiki 2015-07-18)</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>
<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>
<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>

</references>

[[Kategori:Orter i Semnan (provins)]]

Land: Iran

Provins: Semnan

Folkmängd: 141från enwiki

Tidszon: IRST (UTC+3:30)

- sommartid: IRDT (UTC+4:30)


text:
# Nymyrtjärnen (Burträsks socken, Västerbotten, 716307-169446)
Nymyrtjärnen är en sjö i Skellefteå kommun i Västerbotten och ingår i Sävaråns huvudavrinningsområde.

wikitext:
{{Insjöfakta Sverige

<!-- Namn -->
|svenskt_namn = Nymyrtjärnen
|alternativt_namn =

|bild =
|bildtext =
|positionskarta = Västerbotten
|positionskarttext =

<!-- Geografisk placering -->
|land =
|län = [[Västerbottens län]]
|kommun =  [[Skellefteå kommun]]
|kommun2 =
|kommun3 =
|kommun4 =
|landskap = [[Västerbotten]]
|socken= [[Burträsks socken]]

|nordliggrad =	64.51702
|östliggrad = 19.85614
|SWEREF_99_TM_N = 7163548
|SWEREF_99_TM_E = 732950

<!-- Sjödata -->
|area =
|arearef =
|maxlängd =
|maxlängdref =
|maxbredd =
|maxbreddref =
|volym =
|volymref =
|höjd =
|höjdref =
|strandlinje =
|strandlinjeref =
|medeldjup =
|medeldjupref =
|maxdjup =
|maxdjupref =
|strömning =
|strömningsref =
|sjöid = 716307-169446
|id_vattenförekomst =
|VYID =
|huvudavrinningsområde_id = 26000
|tillflöden =
|tillflödesref =
|länder =
|VDRID =
|utflöde=
|utflöde_lokaltnamn =

<!-- Delavrinningsområde -->
|AROID =
|delavrinningsområde_namn =
|delavrinningsområde_areal =
|delavrinningsområde_areal_vattenytor =
|delavrinningsområde_ackumulerad_areal =
|delavrinningsområde_biflödesordning =
|delavrinningsområde_utflöde =
|delavrinningsområde_utflöde_lokaltnamn =
|delavrinningsområde_VDRID =
|delavrinningsområde_avstånd_hav =
|delavrinningsområde_nedströms =
|delavrinningsområde_medelhöjd =
|delavrinningsområde_källor =

<!-- Övrigt -->
|limnisk_ekoregion_id = 2
|vattendistrikt_id =
|natura_2000_id =
|öar =
|städer =

|fotnoter =

<!-- Miljödata från VISS -->

}}

'''Nymyrtjärnen''' är en [[sjö]] i [[Skellefteå kommun]] i [[Västerbotten]] och ingår i {{Stat/Sverige/Sjöar/Huvudavrinningsområden|26000}}.

== Se även ==
* [[Lista över insjöar i Skellefteå kommun]]

== Källor ==
<references/>
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Sjoar_vattendrag_avrinningsområden}}

== Externa länkar ==
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_Vattenwebb}}
* {{Sveriges sjöar ref|Extern_lank_SMHI_SVAR}}

{{Robotskapad sjöartikel|datum=2013-08}}

[[Kategori:Insjöar i Sävaråns avrinningsområde]]
[[Kategori:Insjöar i Västerbotten]]
[[Kategori:Insjöar i Skellefteå kommun]]

title: Nymyrtjärnen · Insjö

Län: Västerbottens län

Kommun: Skellefteå kommun

Landskap: Västerbotten

Socken: Burträsks socken

title: Flöden

Huvudavrinningsområde: Sävaråns huvudavrinningsområde (26000)

title: Övrigt

Limnisk ekoregion: Norrlands inland, under trädgränsen över högsta kustlinjen


text:
# Elevbladet
Elevbladet är Finlands svenska skolungdomsförbunds medlemstidning och har kommit ut sedan 1920 under namnet Nordan, Svensk Ungdom, Ung Makt och slutligen Elevbladet.
Elevbladet trycks på KSF Medias tryckeri.

title: Elevbladet

wikitext:
{{Publikation
|namn         = Elevbladet
|typ          = [[Medlemstidning]]
|grundande    = 1920
|ägare        = [[Finlands Svenska Skolungdomsförbund]]
|chefredaktör = [[Anna Pusa]]
|språk        = [[Svenska]]
|frekvens     = Fyra - sex gånger om året
|format       = [[Tabloid]]
|Art director = [[Ulrika Öhman]]}}

'''Elevbladet''' är [[Finlands svenska skolungdomsförbund]]s medlemstidning och har kommit ut sedan [[1920]] under namnet Nordan, Svensk Ungdom, Ung Makt och slutligen Elevbladet.

Elevbladet trycks på KSF Medias tryckeri.

==Externa länkar==
* [https://elevbladet.fi/ Officiell webbplats]

[[Kategori:Tidskrifter startade 1920]]
[[Kategori:Finlandssvenska tidningar]]

Publikationstyp: Medlemstidning

Chefredaktör: Anna Pusa

Språk: Svenska

Frekvens: Fyra - sex gånger om året

Format: Tabloid

Huvudägare: Finlands Svenska Skolungdomsförbund


text:
# Gootiella alba
Gootiella alba är en insektsart. Gootiella alba ingår i släktet Gootiella och familjen långrörsbladlöss. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Gootiella alba

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-04}}
{{Taxobox
| name = ''Gootiella alba''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Långrörsbladlöss]]
| familia = Aphididae
| genus_sv =
| genus = [[Gootiella]]
| species_sv =
| species = '''Gootiella alba'''
| taxon = Gootiella alba
| taxon_authority =
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Aphidoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Gootiella alba'''''<ref name = "col62777"/> är en [[insekter|insekts]]art. ''Gootiella alba'' ingår i [[släkte]]t ''[[Gootiella]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[långrörsbladlöss]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/gootiella+alba/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col62777">Remaudière, G. & M. Remaudière (1997) , Catalogue of the World’s Aphididae, INRA, Paris 473 pp</ref>
<ref name = "source">''AphidSF: Aphid Species File''. Favret C., 2010-04-14</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om långrörsbladlöss}}

[[Kategori:Långrörsbladlöss]]
[[Kategori:Gootiella|alba]]

title: Systematik

Ordning: Halvvingar · Hemiptera

Överfamilj: Aphidoidea

Familj: Långrörsbladlöss · Aphididae

Släkte: Gootiella

Art: Gootiella alba

title: Vetenskapligt namn


text:
# Mistress Isabelle Brooks
Mistress Isabelle Brooks, född 14 juli 1998, är en amerikansk dragqueen känd för att ha medverkat i den femtonde säsongen av tv-serien RuPaul's Drag Race och den tionde säsongen av RuPaul's Drag Race All Stars. Hon var den första dragartisten från Houston, Texas som medverkat i serien. Hon har även medverkat i den turnerande dragshowen Werq the World. Hennes "dragmamma" är Chevelle Brooks, inofficiell dragsyster till Sasha Colby. Brooks har även flera dragbarn. Hon "adopterade" tillsammans med Malaysia Babydoll Foxxx sina medtävlande Sugar och Spice från drag race säsong 15, och lade därefter till sin medtävlande Lydia B Kollins från All Stars säsong 10 i sin dragfamilj. Bland seriens fans är Brooks känd som en "villain". Hon blev tillsammans med Plane Jane och Kandy Muse inbjudna att medverka under ett avsnitt (The Villlains Roast) av drag race säsong 17 där de var föremålen för en så kallad "roast".

title: Mistress Isabelle Brooks

wikitext:
{{biografi WD
|känd_för = TV-personlighet <br>
{{Flatlist|
*''[[RuPaul's Drag Race]]'' ([[Säsong 15 av RuPauls dragrace|säsong 15]])
*''[[RuPaul's Drag Race All Stars]]'' ([[Säsong 10 av RuPauls dragrace: All Stars|säsong 10]])
}}
| URL           = {{URL|mistressisabelle.com}}
}}
'''Mistress Isabelle Brooks''', född 14 juli 1998, är en amerikansk [[dragqueen]] känd för att ha medverkat i den femtonde säsongen av tv-serien ''[[RuPauls dragrace|RuPaul's Drag Race]]'' och den tionde säsongen av ''[[RuPauls dragrace: All Stars|RuPaul's Drag Race All Stars]]''. Hon var den första dragartisten från Houston, Texas som medverkat i serien. Hon har även medverkat i den turnerande dragshowen Werq the World. Hennes "dragmamma" är Chevelle Brooks, inofficiell dragsyster till [[Sasha Colby]]. Brooks har även flera dragbarn. Hon "adopterade" tillsammans med [[Malaysia Babydoll Foxxx]] sina medtävlande [[Sugar and Spice|Sugar och Spice]] från drag race säsong 15<ref>{{Bokref|titel=3. The Widow Hampson and Her Daughters|url=https://doi.org/10.1515/9780804790604-008|utgivare=Stanford University Press|datum=2020-12-31|hämtdatum=2025-06-21|sid=105–116}}</ref>, och lade därefter till sin medtävlande [[Lydia B Kollins]] från All Stars säsong 10 i sin dragfamilj.<ref>{{Webbref|titel=Instagram|url=https://www.instagram.com/p/DKIv0uAtPy8/?img_index=1|verk=www.instagram.com|hämtdatum=2025-06-21}}</ref> Bland seriens fans är Brooks känd som en "villain". Hon blev tillsammans med [[Plane Jane]] och [[Kandy Muse]] inbjudna att medverka under ett avsnitt (''[[The Villlains Roast]]'') av drag race säsong 17 där de var föremålen för en så kallad "roast".<ref>{{Webbref|titel=RuPaul's Drag Race: Season 17, Episode 10 {{!}} Rotten Tomatoes|url=https://www.rottentomatoes.com/tv/rupauls_drag_race/s17/e10|verk=www.rottentomatoes.com|hämtdatum=2025-06-21|språk=en}}</ref>
==Referenser==
<references/>
{{STANDARDSORTERING:Brooks, Isabelle}}
[[Kategori:Amerikanska dragqueens]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Födda 1998]]

Född: 14 juli 1998 (26 år) · Houston, USA

Medborgare i: USA

Sysselsättning: Dragqueen

Känd för: TV-personlighet