text:
# Tu'i Ha'a Takala'ua
Tu'i Ha'a Takala'ua, eller Tu'i Ha'atakalaua, var en dynasti i Tonga i södra Stilla havet.
Denna dynasti styrde landet under det tonganska imperiet där man samregerade med Tu'i Kanokupolu-dynastin. Ätten grundades redan tidigare men blev härskande först i och med Mo'ungāmotu'a kring 1470 som var son till Takala'ua (23:e kung i Tu'i Tonga-dynastin). Medan den äldre brodern Kau'ulu'fonua I jagade sin fars mördare övertog Mo'ungāmotu'a den världsliga makten medan Tu'i Tonga behöll den religiösa makten.
Dynastin styrde fram till cirka 1610 då den faktiska makten avträddes till Tu'i Kanokupolu-dynastin även om man formellt samregerade. Den siste ättlingen i dynastin Mulikihaamea dog den 10 maj 1799.
Tonga är förutom territoriet Tuvalu den enda monarkin bland önationerna i Stilla havet.

## Regenter
Det saknas säker information om regenterna faktiska regeringstid då inre stridigheter ledde till ständiga maktskiftningar.
1. Mo'ungāmotu'a
2. Tanekitonga
3. Vaematoka
4. Siulangapō
5. Vakalahimoheuli
6. Mounga o Tonga
7. Fotofili
8. Vaea
9. Moeakiola
10. Tatafu
11. Kafoamotalau
12. Tuionukulave
13. Silivakaifanga
14. Fuatakifolaha
15. Tupoulahi
16. Maealiuaki
17. Mumui
18. Toafunaki
19. Mulikihaamea

Från och med kung Mounga o Tongas tillträde har ämbetet endast begränsad makt.

title: Tu'i Ha'a Takala'ua

wikitext:
[[Bild:Flag of Tonga.svg|thumb|right|200 px|Tongas flagga]]

'''Tu'i Ha'a Takala'ua''', eller '''Tu'i Ha'atakalaua''', var en dynasti i [[Tonga]] i södra [[Stilla havet]].

Denna dynasti styrde landet under det [[tonganska imperiet]] där man samregerade med ''[[Tu'i Kanokupolu]]-dynastin''. Ätten grundades redan tidigare men blev härskande först i och med [[Mo'ungāmotu'a]] kring 1470 som var son till [[Takala'ua]] (23:e kung i ''[[Tu'i Tonga]]-dynastin''). Medan den äldre brodern [[Kau'ulu'fonua I]] jagade sin fars mördare övertog Mo'ungāmotu'a den världsliga makten medan Tu'i Tonga behöll den religiösa makten.

Dynastin styrde fram till cirka 1610 då den faktiska makten avträddes till Tu'i Kanokupolu-dynastin även om man formellt samregerade. Den siste ättlingen i dynastin ''Mulikihaamea'' dog den 10 maj 1799.

Tonga är förutom territoriet [[Tuvalu]] den enda monarkin bland önationerna i Stilla havet.

==Regenter==
Det saknas säker information om regenterna faktiska regeringstid då inre stridigheter ledde till ständiga maktskiftningar.

# [[Mo'ungāmotu'a]]
# [[Tanekitonga]]
# [[Vaematoka]]
# [[Siulangapō]]
# [[Vakalahimoheuli]]
# [[Mounga o Tonga]]
# [[Fotofili]]
# [[Vaea]]
# [[Moeakiola]]
# [[Tatafu]]
# [[Kafoamotalau]]
# [[Tuionukulave]]
# [[Silivakaifanga]]
# [[Fuatakifolaha]]
# [[Tupoulahi]]
# [[Maealiuaki]]
# [[Mumui]]
# [[Toafunaki]]
# [[Mulikihaamea]]

Från och med kung ''Mounga o Tongas'' tillträde har ämbetet endast begränsad makt.

==Se även==
* ''[[Tu'i Tonga]]-dynastin''
* ''[[Tu'i Kanokupolu]]-dynastin''
* ''[[Tupou]]dynastin''

==Externa länkar==
* [http://www.4dw.net/royalark/Tonga/tuihaat.htm Om Tu'i Ha'a Takala'ua-dynastin]

[[Kategori:Tongas regenter]]
[[Kategori:Tu'i Ha'a Takala'ua-dynastin]]


text:
# Entoloma tenellum
Entoloma tenellum är en svampart som först beskrevs av J. Favre, och fick sitt nu gällande namn av Machiel Evert ("Chiel") Noordeloos 1979. Entoloma tenellum ingår i släktet Entoloma och familjen Entolomataceae.  Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Entoloma tenellum

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Entoloma tenellum
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Basidiomycota
| divisio_sv = [[Basidiesvampar]]
| classis = [[Agaricomycetes]]
| classis_sv =
| ordo = [[Agaricales]]
| ordo_sv =
| familia = [[Entolomataceae]]
| familia_sv =
| genus = [[Entoloma]]
| genus_sv =
| species = '''Entoloma tenellum'''
| species_sv =
| taxon = Entoloma tenellum
| taxon_authority = (J. Favre) Noordel. 1979
| synonyms = ''Nolanea tenella'' (J. Favre) P.D. Orton 1960<ref>P.D. Orton (1960) , In: Trans. Br. mycol. Soc. 43(2):179</ref>
''Rhodophyllus tenellus'' J. Favre 1948<ref>J. Favre (1948) , In: Mat. fl. crypt. Suisse 10(3):212</ref>
}}

'''''Entoloma tenellum''''' är en [[svampar]]t<ref>Noordel. (1979) , In: Persoonia 10(2):256</ref> som först beskrevs av J. Favre, och fick sitt nu gällande namn av [[Machiel Evert Nordeloos|Machiel Evert ("Chiel") Noordeloos]] 1979. ''Entoloma tenellum'' ingår i [[släkte]]t ''[[Entoloma]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Entolomataceae]].<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/entoloma+tenellum/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref><ref>''Species Fungorum''. Kirk P.M., 2010-11-23</ref><ref name="dyn">[http://www.dyntaxa.se/taxon/info/4045 Dyntaxa Entoloma tenellum]</ref>  Arten är [[fortplantning|reproducerande]] i [[Sverige]].<ref name="dyn"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name="COL"/>

==Källor==
<references/>

[[Kategori:Basidiesvampar]]
[[Kategori:Entoloma|tenellum]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Svampar · Fungi

Division: Basidiesvampar · Basidiomycota

Klass: Agaricomycetes

Ordning: Agaricales

Familj: Entolomataceae

Släkte: Entoloma

Art: Entoloma tenellum

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Entoloma tenellum

Auktor: (J. Favre) Noordel. 1979

title: Synonymer

Synonymer: Nolanea tenella (J. Favre) P.D. Orton 1960 · Rhodophyllus tenellus J. Favre 1948


text:
# Delissea lanaiensis
Delissea lanaiensis är en klockväxtart som först beskrevs av Joseph Rock, och fick sitt nu gällande namn av Thomas G. Lammers. Delissea lanaiensis ingår i släktet Delissea, och familjen klockväxter. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Delissea lanaiensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|klockväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Delissea lanaiensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Asterordningen]]
| ordo = Asterales
| familia_sv = [[Klockväxter]]
| familia = Campanulaceae
| genus_sv =
| genus = [[Delissea]]
| species_sv =
| species = '''Delissea lanaiensis'''
| taxon = Delissea lanaiensis
| taxon_authority = ([[Joseph Rock|Rock]]) [[Thomas G. Lammers|Lammers]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Delissea sinuata'' var.'' lanaiensis''
''Delissea sinuata'' subsp.'' lanaiensis''
}}

'''''Delissea lanaiensis'''''<ref name = "C132"/> är en [[klockväxter|klockväxt]]art som först beskrevs av [[Joseph Rock]], och fick sitt nu gällande namn av [[Thomas G. Lammers]]. ''Delissea lanaiensis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Delissea]]'', och [[familj (biologi)|familjen]] [[klockväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9779325|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Lammers, 1998 ''In: Novon 8: 34''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

[[Kategori:Klockväxter]]
[[Kategori:Delissea|lanaiensis]]

title: Systematik

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Asterordningen · Asterales

Familj: Klockväxter · Campanulaceae

Släkte: Delissea

Art: Delissea lanaiensis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Delissea lanaiensis

Auktor: (Rock) Lammers

title: Synonymer

Synonymer: Delissea sinuata var. lanaiensis · Delissea sinuata subsp. lanaiensis


text:
# Candice Swanepoel
Candice Susan Swanepoel, född 20 oktober 1988 i Mooi River, KwaZulu-Natal, är en sydafrikansk fotomodell. Hon blev upptäckt av modellscouten Kevin Ellis på en marknad när hon var 15 år gammal. Från det valde hon att satsa helt på modellandet. 2007 kom hon in som en "fit-model" till Victoria's Secret Fashion Show. Där blev hon uppmärksammad av arrangörerna och fick istället en outfit i samma modeshow. Hon var då den första modellen från Sydafrika att göra en visning för Victoria's Secret. Hon är sedan 2010 en av Victoria's Secret Angels.

title: Candice Swanepoel

wikitext:
{{Infobox fotomodell
| bild         = [[Fil:Candice-Swanepoel 2010-03-31 VictoriasSecretStoreChicago photo-by-Adam Bielawski.jpg|200px]]
| namn         = Candice Swanepoel
| födnamn      = Candice Susan Swanepoel
| född         = {{ålder|1988|10|20}}
| födplats     = {{flaggbild|Sydafrika}} [[Mooi River]], [[KwaZulu-Natal]], [[Sydafrika]]
| längd        = 1,75 m
| hfärg        = Blond
| öfärg        = Blå
| mått         = 86-58-86 (EU)
| avliden      =
| webbplats    = [http://www.candice-swanepoel.com/ candice-swanepoel.com]
}}

'''Candice Susan Swanepoel''', född [[20 oktober]] [[1988]] i [[Mooi River]], [[KwaZulu-Natal]], är en [[Sydafrika|sydafrikansk]] [[fotomodell]]. Hon blev upptäckt av modellscouten Kevin Ellis på en marknad när hon var 15 år gammal. Från det valde hon att satsa helt på modellandet. 2007 kom hon in som en "fit-model" till [[Victoria's Secret]] Fashion Show. Där blev hon uppmärksammad av arrangörerna och fick istället en outfit i samma modeshow. Hon var då den första modellen från Sydafrika att göra en visning för Victoria's Secret. Hon är sedan 2010 en av ''Victoria's Secret Angels''.

== Referenser ==
* [http://www.fashionmodeldirectory.com/models/candice_swanepoel/ Fashion Model Directory: Candice Swanepoel]

{{Victoria's Secret Angels}}

{{STANDARDSORTERING:Swanepoel, Candice}}

[[Kategori:Sydafrikanska fotomodeller]]
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Födda 1988]]

Födelsenamn: Candice Susan Swanepoel

Född: 20 oktober 1988

Födelseplats: Mooi River, KwaZulu-Natal, Sydafrika

Hårfärg: Blond

Ögonfärg: Blå


text:
# Septoria leontodontis
Septoria leontodontis är en svampart som beskrevs av A.L. Sm. 1916. Septoria leontodontis ingår i släktet Septoria och familjen Mycosphaerellaceae.   Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Septoria leontodontis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|svamp|datum=2012-10}}
{{Taxobox
| name = Septoria leontodontis
| regnum = Fungi
| regnum_sv = [[Svampar]]
| divisio = Ascomycota
| divisio_sv = [[Sporsäcksvampar]]
| classis = [[Dothideomycetes]]
| classis_sv =
| ordo = [[Capnodiales]]
| ordo_sv =
| familia = [[Mycosphaerellaceae]]
| familia_sv =
| genus = [[Septoria]]
| genus_sv =
| species = '''Septoria leontodontis'''
| species_sv =
| taxon = Septoria leontodontis
| taxon_authority = A.L. Sm. 1916
}}

'''''Septoria leontodontis''''' är en [[svampar]]t<ref>A.L. Sm. (1916) , In: Trans. Br. mycol. Soc. 5(2):246</ref> som beskrevs av A.L. Sm. 1916. ''Septoria leontodontis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Septoria]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Mycosphaerellaceae]].<ref name="COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/septoria+leontodontis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref><ref>''Species Fungorum''. Kirk P.M., 2010-11-23</ref>   Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name="COL"/>

==Källor==
<references/>

[[Kategori:Sporsäcksvampar]]
[[Kategori:Septoria|leontodontis]]

title: Systematik

Division: Sporsäcksvampar · Ascomycota

Klass: Dothideomycetes

Ordning: Capnodiales

Familj: Mycosphaerellaceae

Släkte: Septoria

Art: Septoria leontodontis

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Septoria leontodontis


text:
# ¤
¤ är en symbol som främst används för att ersätta ett valutatecken om man inte har möjlighet att skriva rätt tecken. Symbolen introducerades för datorer 1972 genom inkludering i ISO 646.
Tecknet användes t.ex. i BASIC på den svenska datorn ABC 80 som ersättning för $, dollartecknet.
Symbolen finns på flera tangentbord, bland annat det franska, danska, norska, svenska och finska. På det svenskspråkiga tangentbordet ligger den över siffran 4 på vanliga svenska tangentbord.

wikitext:
'''¤''' är en [[symbol]] som främst används för att ersätta ett [[valutatecken]] om man inte har möjlighet att skriva rätt tecken.<ref name="symbols">{{Webbref|titel=Currency Sign|url=https://www.symbols.com/symbol/currency-sign|verk=www.symbols.com|hämtdatum=2022-07-29}}</ref> Symbolen introducerades för datorer [[1972]] genom inkludering i [[ISO/IEC 646|ISO 646]].<ref>{{webbref |url=http://czyborra.com/charsets/iso646.html |titel=ISO-646: First attempts to internationalize the 7bit code (Good ole' ASCII) |hämtdatum=11 maj 2022}}</ref>

Tecknet användes t.ex. i [[BASIC]] på den svenska datorn [[ABC 80]] som ersättning för $, dollartecknet.

Symbolen finns på flera [[tangentbord]], bland annat det franska, danska, norska, svenska och finska. På det svenskspråkiga tangentbordet ligger den över siffran [[4 (tal)|4]] på vanliga svenska [[tangentbord]].

== Referenser ==
<references/>

[[Kategori:Symboler]]


text:
# Antamenes hackeri
Antamenes hackeri är en stekelart som beskrevs av Giordani Soika 1961. Antamenes hackeri ingår i släktet Antamenes och familjen Eumenidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Antamenes hackeri

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|stekel|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Antamenes hackeri''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv =
| familia = [[Eumenidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Antamenes]]
| species_sv =
| species = '''Antamenes hackeri'''
| taxon = Antamenes hackeri
| taxon_authority = Giordani Soika, 1961
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Vespoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Antamenes hackeri'''''<ref name = "col11688"/> är en [[steklar|stekel]]art som beskrevs av Giordani Soika 1961. ''Antamenes hackeri'' ingår i [[släkte]]t ''[[Antamenes]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Eumenidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/antamenes+hackeri/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col11688">Antonio Giordani Soika (1961) Boll.Mus.Civ.Stor.nat.Venezia Gli Odynerus sensu antiquo del Continente australiano e della Tasmania, Volume: 14 Pages: 57-202</ref>
<ref name = "source">''ZOBODAT: Zoological-Botanical Database (Vespoidea)''. Gusenleitner J., 2006-07-20</ref>
</references>

[[Kategori:Steklar]]
[[Kategori:Antamenes|hackeri]]

title: Systematik

Rike: Djur · Animalia

Stam: Leddjur · Arthropoda

Understam: Sexfotingar · Hexapoda

Klass: Egentliga insekter · Insecta

Ordning: Steklar · Hymenoptera

Överfamilj: Vespoidea

Familj: Eumenidae

Släkte: Antamenes

Art: Antamenes hackeri

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen

Auktor: Giordani Soika, 1961


text:
# Asellus ezoensis
Asellus ezoensis är en kräftdjursart som beskrevs av Matsumoto 1962. Asellus ezoensis ingår i släktet Asellus och familjen sötvattensgråsuggor. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Asellus ezoensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|kräftdjurs|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Asellus ezoensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Storkräftor]]
| classis = Malacostraca
| ordo_sv = [[Gråsuggor och tånglöss]]
| ordo = Isopoda
| familia_sv = [[Sötvattensgråsuggor]]
| familia = Asellidae
| genus_sv =
| genus = [[Asellus]]
| species_sv =
| species = '''Asellus ezoensis'''
| taxon = Asellus ezoensis
| taxon_authority = [[Matsumoto (auktor)|Matsumoto]], 1962
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Crustacea
| subphylum_sv = [[Kräftdjur]]
| synonyms =
}}

'''''Asellus ezoensis'''''<ref name = "col899"/> är en [[kräftdjur|kräftdjurs]]art som beskrevs av [[Matsumoto (auktor)|Matsumoto]] 1962. ''Asellus ezoensis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Asellus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[sötvattensgråsuggor]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/asellus+ezoensis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col899">Schotte, M., B.F. Kensley, and S. Shilling. (1995) nwards). World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington D.C., USA., </ref>
<ref name = "source">''WoRMS Isopoda: World List of Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans''. Schotte M., Boyko C. B, Bruce N. L., Poore G.C.B., Taiti S., Wilson G.D.F. (eds), 2010-10-05</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om sötvattensgråsuggor}}

[[Kategori:Sötvattensgråsuggor]]
[[Kategori:Asellus|ezoensis]]

title: Systematik

Understam: Kräftdjur · Crustacea

Klass: Storkräftor · Malacostraca

Ordning: Gråsuggor och tånglöss · Isopoda

Familj: Sötvattensgråsuggor · Asellidae

Släkte: Asellus

Art: Asellus ezoensis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Matsumoto, 1962


text:
# Mark Antokolskij
Mark Matvejevitj Antokolskij, född 2 november 1843 i Vilnius,  död 14 juli 1902 i Frankfurt am Main, var en rysk skulptör.

## Biografi
Mark Matvejevitj Antokolskij växte upp i en fattig judisk familj i stadsdelen Antokol i Vilnius. Med stöd av den dåvarande ryske guvernören i Vilnius, A. Nasimowa, bedrev han studier vid den kejserliga konstakademin i Sankt Petersburg 1862-68. Han bodde Berlin 1868-70 och från 1880 i Paris. Hans främsta verk är Ivan den förskräcklige, Kristus inför folket, Den döde Sokrates, Den evige juden och en staty över Peter den store vid palatset Mon plaisir i Sankt Petersburg.

## Bildgalleri
- Mark Antokolski i sin ateljé i Paris
- Mephistopheles, 1884
- Staty över Peter den store i Taganrog, 1898
- Ivan den förskräcklige, 1871
- Socrates död, 1875
- Porträtt över Ilya Repin, 1914

title: Mark Antokolskij

wikitext:
[[Fil:Mark Antokolsky.jpg|thumb|Mark Matvejevitj Antokolskij]]

'''Mark Matvejevitj Antokolskij''', född 2 november 1843 i [[Vilnius]],  död 14 juli 1902 i [[Frankfurt am Main]], var en [[Ryssland|rysk]] skulptör.

== Biografi ==
Mark Matvejevitj Antokolskij växte upp i en fattig judisk familj i stadsdelen Antokol i Vilnius. Med stöd av den dåvarande ryske guvernören i Vilnius, A. Nasimowa, bedrev han studier vid den kejserliga konstakademin i [[Sankt Petersburg]] 1862-68. Han bodde Berlin 1868-70 och från 1880 i [[Paris]]. Hans främsta verk är ''Ivan den förskräcklige'', ''Kristus inför folket'', ''Den döde Sokrates'', ''Den evige juden'' och en staty över [[Peter den store]] vid palatset Mon plaisir i [[Sankt Petersburg]].

==Bildgalleri==
<gallery>
File:Mark Antokolski in his studio.jpg|Mark Antokolski i sin ateljé i Paris
Image:Mephisto_by_Mark_Antokolski,_marble_(GTG,_after_1883)_by_shakko_09.jpg|''Mephistopheles'', 1884
Fil:Antokolski_Peter_the_Great.jpg|Staty över Peter den store i [[Taganrog]], 1898
Image:MAntokolski IvanIV.JPG|[[Ivan IV av Ryssland|Ivan den förskräcklige]], 1871
Image:MAntokolski Death of Socrates.JPG| [[Socrates]] död, 1875
Image:Antokolski by Repin 1914.jpg|Porträtt över [[Ilya Repin]], 1914
</gallery>

== Källor ==
* [[Svensk uppslagsbok]], Lund 1929

{{STANDARDSORTERING:Antokolskij, Mark Matvejevitj}}
{{auktoritetsdata}}
[[Kategori:Födda 1843]]
[[Kategori:Avlidna 1902]]
[[Kategori:Män]]
[[Kategori:Ryska skulptörer]]
[[Kategori:Personer från Vilnius]]


text:
# Galagania
Galagania är ett släkte i familjen flockblommiga växter. Dess arter förekommer i Iran, Afghanistan och Centralasien.

## Arter
Släktet omfattar sex arter:
- Galagania ferganensis (Korovin) M.G.Vassiljeva & Pimenov
- Galagania fragrantissima Lipsky
- Galagania gracilis (Kamelin & Pimenov) Kamelin & Pimenov
- Galagania involucrata (Korovin) Kljuykov
- Galagania neglecta M.G.Vassiljeva & Kljuykov
- Galagania tenuisecta (Regel & Schmalh.) M.G.Vassiljeva & Pimenov

title: Galagania

wikitext:
{{Taxobox
| name = ''Galagania''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Araliaordningen]]
| ordo = Apiales
| familia_sv = [[Flockblommiga växter]]
| familia = Apiaceae
| genus_sv =
| genus = '''Galagania'''
| species_sv =
| species =
| taxon = Galagania
| taxon_authority =
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Korovinia'' <small>Nevski & Vved.</small>
}}

'''''Galagania''''' är ett [[släkte]] i [[familj (biologi)|familjen]] [[Apiaceae|flockblommiga växter]]. Dess arter förekommer i [[Iran]], [[Afghanistan]] och [[Centralasien]].<ref name = "powo"/>

== Arter ==
Släktet omfattar sex arter:<ref name="powo"/>

*''[[Galagania ferganensis]]'' (Korovin) M.G.Vassiljeva & Pimenov
*''[[Galagania fragrantissima]]'' Lipsky
*''[[Galagania gracilis]]'' (Kamelin & Pimenov) Kamelin & Pimenov
*''[[Galagania involucrata]]'' (Korovin) Kljuykov
*''[[Galagania neglecta]]'' M.G.Vassiljeva & Kljuykov
*''[[Galagania tenuisecta]]'' (Regel & Schmalh.) M.G.Vassiljeva & Pimenov

== Källor ==
<references>
<ref name = "powo">{{webbref|url=https://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:40014-1|titel=Galagania|verk=Plants of the World Online|hämtdatum=7 april 2025}}</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Galagania|''Galagania''}}

{{taxonbar}}
[[Kategori:Flockblommiga växter]]
[[Kategori:Galagania| ]]
[[Kategori:Asiens flora]]

title: Systematik

Ordning: Araliaordningen · Apiales

Familj: Flockblommiga växter · Apiaceae

Släkte: Galagania

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Galagania

title: Synonymer

Synonymer: Korovinia Nevski & Vved.


text:
# Danska vägen, Göteborg
Danska vägen är en cirka 2 kilometer lång gata i stadsdelarna Bö, Gårda, Lunden, Olskroken och Bagaregården i Göteborg, som sträcker från (ungefär) Sankt Sigfrids plan till Redbergsplatsen. Gatan är numrerad från 1 till 110.

## Historia
Första gången planerna på Danska Vägen – eller Danske Vägen – har omnämnts var 1724, och 1733 talas det om den som en nyanlagd väg "för de danska resandes bekvämlighet". Enligt andra skrifter anlade och underhöll danskarna vägen själva för att förbättra framkomligheten för deras postskjutsar, som tydligen inte fick passera igenom det befästa Göteborg.
På 1750-talet uppförde Svenska ostindiska kompaniets direktör Gubbero landeris mangårdsbyggnad, vid Redbergsvägen ett stycke väster om Danska vägens möte med Redbergsplatsen. I norra änden av vägen låg ett värdshus som kallades Rebergz krog, Danska gästgivaregården eller Danska värdshuset.

### Sträckning
Stadsarkitekten i Göteborg Bengt Wilhelm Carlberg skriver i en kommentar på; "Situations Charta omkring Götheborg af mig författad År 1736", att Hwarefter nya Danska Wägen den tiden utstakades från Reberget genom utmarken öfwer Underås Bro och Gete berget. Det innebär att Danska Vägen fick ny sträckning mellan åtminstone Underåsbron över Mölndalsån och nuvarande Korsvägen (Geteberget ligger mellan Södra Vägen och Liseberg) redan kring 1736. Fram till 1923 ingick även sträckan mellan Underåsbron och Korsvägen, då vägen gjordes om i samband med Jubileumsutställningen i Göteborg samma år. Detta vägavsnitt tillhör numera Örgrytevägen. Danska Vägens gamla sträckning var en direkt fortsättning bakom Örgryte gamla kyrka, parallellt med Västkustbanan och ner mot Örgrytevägen, där den också mötte Delsjöbäcken.
I samband med att höghusen i Prästgårdsängen skulle uppföras, fick Danska Vägen 1961 en ny sträckning mellan Örgryte nya kyrka och Danska Vägens möte med Kärralundsgatan. Det gamla avsnittet blev i huvudsak Lilla Danska Vägen, som under 1800-talet och fram till Örgrytes införlivning med Göteborg var namnet på en mindre genväg från Danska Vägen mot Södra Vägen, från nuvarande Örgrytevägen strax väster om Västkustbanan till Mölndalsån vid Trycksgatan. På en karta från 1939 syns, att Danska vägen övergår i Lilla Danska vägen vid mötet med Valåsgatan, för att därefter ta vid igen i höjd med Kärralundsgatan. Danska vägens nya sträckning är inprickad på kartan.
Enligt en annan mening, som har framförts av professor Bengt Hesselman i uppsatsen Långheden och Hälsingskogen, skulle namnet betyda "vägen som danskarna kommer" (till Nya Lödöse). Det skulle betyda, att namnet är mycket äldre och att vägen i så fall från början hade en annan sträckning, utmed östra sidan av Mölndalsån och över Ranängen. Under kriget 1611-1613 använde den danske kungen Kristian IV leden (Danska vägens sträckning) vid sina anfall mot Gullberg, Nylöse och Gamla Älvsborg. Längs Danska vägen kunde man rida fort, utom vid backen nära Örgryte gamla kyrka som var "helig" och där man tvingades att "skritta".
År 1859 beskriver en konstnär och skribent Danska vägen: "Den vackraste av Göteborgs promenader är utan tvekan den s.k. Danska vägen ... den för förbi villor och lantställen, där göteborgarna söker sin vila från dagens arbete, sin svalka under sommardagens hetta."

### Bilder
- Från Danska vägen skymtar Redbergsplatsen, februari 2009.

## Byggnader och verksamheter utmed Danska vägen
- Danska vägen 1 — Örgryte gamla kyrka.
- Danska vägen 8 — Wilhelmsberg.
- Danska vägen 13 — Olsagården. Uppfördes 1921 av arkitekten Nils Olsson som även bebodde villan, samt ritade omkring hälften av villorna i Örgryte trädgårdsstad under 1920-talet. Hit flyttade Olsson sin arkitektverksamhet i september samma år från Fredsgatan.[14]
- Danska vägen 20 — Överås, mötesplats i regi av Metodistkyrkan.[15]
- Herrgårdsgatan 2 — Örgryte nya kyrka.
- Lilla Danska vägen 1 — Böskolan (friskola).[16]
- Lilla Danska vägen 26 — Katolska skolan av Notre Dame.[17]
- Danska vägen 61A — Dicksons Hus, äldreboende.[18] J.J. Dicksons Stiftelses gamla byggnad på platsen revs 1975, för att lämna plats åt "Dicksons Hus," som stod klart vid årsskiftet 1977-78.[19]
- Danska vägen 65 — Två lamellhus med 68 lägenheter i sex våningar, uppförda 2011-2013 av Magnus Månsson Fastigheter AB. Arkitekt var Semrén & Månsson Arkitekter. Det norra av husen står på Runebergsplatsen, fram till 1923 Stortorget, i Kvarteret 23 Juten.[20][21][22]
- Danska vägen 70 — Hotell Örgryte.[23]
- Danska vägen 74 — Glassbutiken Lejonet & Björnen.
- Danska vägen 70B — Tåns kyrkogård, invigd 1867.[24]
- Nobelplatsen 5 — Östra kyrkogården.
- Danska vägen 92-98 - Byggnadsfirman Roséns fastighet i 18:e kvarteret Spolen. I detta kvarters södra del gick tidigare Narvagatan fram, som förband Danska vägen med Sankt Pauligatan, mitt emot Räntmästaregatan. Gatan försvann då ett flertal villor revs 1963-1964 för att lämna plats åt det cirka 60 meter långa tegelhus som skulle uppföras mot Danska vägen. Det skulle rymma 48 lägenheter i storlek två till fem rum och i bottenvåningen butiker och en postlokal. Samma huskropp byggdes därefter vidare i vinkel mot Mäster Johansgatan, med tre till fem våningar och 60 lägenheter.[25]
- Danska vägen 100 — Gileadkyrkan.[26]
- Mäster Johansgatan 1 — Sankt Paulikyrka.
- Danska Vägen 108–110 — Redbergsgården, byggdes som ett Folkets hus och togs i bruk den 29 september 1934. Arkitekt var Carl Bergsten. Byggnaden om- och tillbyggdes 1956. Här fanns samlingslokal, samt biografen Redbergsgården mellan 1943 och 1971. Det var på övervåningen som en sal gjordes om till biograf, vilken från 1943 hyrdes av AB Cosmorama med filmvisningar på lördagar och söndagar, helgdagsaftnar samt helgdagar klockan 19 och 21. Den 30 oktober 1943 visades den första filmen, Det brinner en eld med Inga Tidblad, Lars Hanson och Victor Sjöström. Sista film blev Fästningen i Ardennerna år 1971.[27][28]

### Historiskt
- Mamsell Tengströms skola, var ett skolhus ungefär vid nuvarande Nobelplatsen vid Danska vägen. Skolstyrelsen menade i februari 1865 att nya skolor måste uppföras för barn i Redbergslid, Nyfikeliden med omnejd. Änkan Lindbergs hus n:o 18 litt B i 12 roten vid Danska vägen, ropades in på auktion i april 1865 för 5 500 riksdaler riksmynt. Huset i två våningar var byggt av trä och täckt av tegelpannor. Efter ritning av byggmästare A. Krüger ändrades huset till att innehålla tre småskolesalar, en folkskolesal och tre lärarinnebostäder. Kommendörkapten J.E. Ekman på Gubbero, som då var ledamot av skolstyrelsen, sänkte den årliga hyran från 100 riksdaler riksmynt till 50. Trädgårdsmästare Liepe anlade en skolgård och en plantering för 500 riksdaler. Skolan kallades oftast för "mamsell Tengströms skola" efter en av lärarinnorna där. Då Redbergsskolan stod färdig 1881 flyttades klasserna över dit.[29][30][31]

## Fastighetsbeteckningar
- (1) Bö 108:1
- (2) Gårda 33:36
- (4) A Bö 71:15
- (4) B Bö 71:16
- (5) Bö 28:5
- (6) Bö 71:43
- (7) Bö 21:13
- (8) Bö 71:42
- (9) Bö 21:14
- (10) Bö 71:25
- (11) Bö 21:15
- (12) Bö 71:25
- (13) Bö 21:16
- (14) Bö 70:15
- (15) Bö 21:17
- (16) Bö 70:13
- (17) Bö 21:1
- (18) Bö 70:1
- (19) Bö 21:22
- (20) Bö 72:20
- (21) Bö 1:1
- (22) Bö 69:1
- (23) Bö 1:2
- (24) Bö 73:32
- (25) A Bö 1:16
- (25) B Bö 1:15
- (26) Bö 73:31
- (27 Bö 1:13
- (28) Bö 73:30
- (30) Bö 73:29
- (32) Bö 73:28
- (34) Bö 73:27
- (39) Bö 9:10
- (61 A) Lunden 35:2
- (61 B) Lunden 35:2
- (61 C) Lunden 35:2
- (63) Lunden 35:5
- (64) Bö 76:48
- (65) Lunden 35:4
- (66 A) Lunden 4:13
- (66 B) Lunden 4:13
- (67) Lunden 23:1
- (68) Lunden 4:12
- (69 Lunden 22:15
- (70) Lunden 4:12
- (71 A) Lunden 22:14
- (71 B) Lunden 22:14
- (72 A) Lunden 17:27
- (72 B) Lunden 17:27
- (72) Lunden 17:27
- (73 A) Lunden 22:9
- (73 B) Lunden 22:9
- (73 C) Lunden 22:9
- (73 D) Lunden 22:9
- (73) Lunden 22:9
- (74 A) Lunden 17:26
- (74 B) Lunden 17:26
- (74) Lunden 17:26
- (75) Lunden 25:25
- (76 A) Lunden 17:25
- (76 B) Lunden 17:25
- (76 C) Lunden 17:25
- (76) Lunden 17:25
- (77) Lunden 25:24
- (78 A) Lunden 17:25
- (78 B) Lunden 17:25
- (79 A) Lunden 25:23
- (79 B) Lunden 25:23
- (79 C) Lunden 25:23
- (79 D) Lunden 25:23
- (79) Lunden 25:23
- (80) Lunden 17:24
- (81) Lunden 67:1
- (82) Lunden 17:24
- (83) Lunden 67:1
- (84 A) Lunden 17:22
- (84 A) Lunden 17:22
- (84 B) Lunden 17:22
- (84 C) Lunden 17:22
- (84 D) Lunden 17:22
- (84) Lunden 17:22
- (85) Lunden 67:2
- (86) Lunden 17:21
- (87) Lunden 67:3
- (88) Lunden 17:21
- (89) Lunden 64:8
- (90) Lunden 17:21
- (91 A) Lunden 64:8
- (91 B) Lunden 64:8
- (91) Lunden 64:8
- (92) Lunden 17:21
- (94) Lunden 17:21
- (96) Lunden 17:21
- (97 A) Lunden 19:22
- (97 B) Lunden 19:22
- (97 C) Lunden 19:22
- (97) Lunden 19:22
- (98) Lunden 17:21
- (99 A) Lunden 19:11
- (99 B) Lunden 19:11
- (100) Lunden 17:20
- (103) Bagaregården 742:9
- (108) Olskroken 33:6
- (110) Olskroken 33:6

title: Danska vägen, Göteborg

wikitext:
{{coord|57|42|20.81|N|12|0|23.62|E|region:SE|display=title}}
{{Infobox gata
| namn = Danska vägen
| alt               =
| bild              =DanskaVägen.jpeg
| bildtext          =Danska vägen i februari 2009
| efter             = de danska resande
| namngiven         = (1724)
| tidigare_namn     =
| plats             = [[Bö, Göteborg|Bö]], ([[Gårda]]), [[Lunden, Göteborg|Lunden]], [[Olskroken]], [[Bagaregården]] i [[Göteborg]]
| sträckning        = [[Sankt Sigfrids plan]]–
[[Redbergsplatsen]]
| längd             = 2 km
| bredd             =
| yta               =
| känd_för          =
| byggnader         = [[Örgryte gamla kyrka]],
[[Örgryte nya kyrka]]
| handel            = [[Lejonet & Björnen]]
}}
'''Danska vägen''' är en cirka 2 [[kilometer]]<ref>[http://kartor.eniro.se/ Eniro.se: Mät sträcka]</ref> lång gata i [[Stadsdelar i Göteborgs kommun|stadsdelarna]] [[Bö, Göteborg|Bö]], [[Gårda]], [[Lunden, Göteborg|Lunden]], [[Olskroken]] och [[Bagaregården]] i [[Göteborg]], som sträcker från (ungefär) [[Sankt Sigfrids plan]] till [[Redbergsplatsen]].<ref>{{bokref |efternamn=Baum |förnamn=Greta |titel=Göteborgs gatunamn 1621 t o m 2000 |år=2001 |utgivare=Tre böcker |utgivningsort=Göteborg |språk=swe |isbn=91-7029-460-7 (inb.) |libris=8369492}}, s. 73-74</ref> Gatan är numrerad från 1 till 110.

== Historia ==
[[fil:Weinberg - Örgryte nära Götheborg.jpg|miniatyr|left|Danska Vägen, uppfart vid [[Delsjöbäcken]] mot [[Örgryte gamla kyrka]]. Målad av [[Justus Fredrik Weinberg]] runt år 1800.]]
Första gången planerna på Danska Vägen – eller Danske Vägen – har omnämnts var [[1724]], och [[1733]] talas det om den som en nyanlagd väg "för de danska resandes bekvämlighet". Enligt andra skrifter anlade och underhöll [[Danmark|danskarna]] vägen själva för att förbättra framkomligheten för deras postskjutsar, som tydligen inte fick passera igenom det befästa Göteborg.

På [[1750-talet]] uppförde [[Svenska ostindiska kompaniet]]s direktör [[Gubbero]] [[landeri]]s [[mangårdsbyggnad]], vid Redbergsvägen ett stycke väster om Danska vägens möte med [[Redbergsplatsen]]. I norra änden av vägen låg ett [[värdshus]] som kallades ''Rebergz krog'', ''[[Danska gästgivaregården]]'' eller ''Danska värdshuset''.

===Sträckning===
Stadsarkitekten i Göteborg [[Bengt Wilhelm Carlberg]] skriver i en kommentar på; "Situations Charta omkring Götheborg af mig författad År 1736", att ''Hwarefter nya Danska Wägen den tiden utstakades från Reberget genom utmarken öfwer Underås Bro och Gete berget.'' Det innebär att Danska Vägen fick ny sträckning mellan åtminstone [[Underåsbron]] över [[Mölndalsån]] och nuvarande [[Korsvägen, Göteborg|Korsvägen]] (Geteberget ligger mellan [[Södra Vägen]] och [[Liseberg]]) redan kring 1736.<ref>{{bokref |efternamn=Bæckström |förnamn=Arvid |titel=Studier i Göteborgs byggnadshistoria före 1814: ett bidrag till svensk stadsbyggnadshistoria |utgåva=[Utvidgad upplaga] |serie=Svensk byggnadskultur, 99-0887545-0 ; 2 |år=1923 |sid=187 |utgivare=Nordiska museet |utgivningsort=Stockholm |språk=swe |libris=8214450 }}</ref> Fram till [[1923]] ingick även sträckan mellan Underåsbron och Korsvägen, då vägen gjordes om i samband med [[Jubileumsutställningen i Göteborg]] samma år. Detta vägavsnitt tillhör numera [[Örgrytevägen]]. Danska Vägens gamla sträckning var en direkt fortsättning bakom [[Örgryte gamla kyrka]], parallellt med [[Västkustbanan]] och ner mot Örgrytevägen, där den också mötte Delsjöbäcken.<ref>''Situationskarta i 3 delar öfver Örgryte Socken i Säfvedals härad och Göteborgs län,'' II:a delen, sammandragen från äldre kartor år 1908 af A A Rönnbäck</ref>

I samband med att höghusen i [[Prästgårdsängen, Göteborg|Prästgårdsängen]] skulle uppföras, fick Danska Vägen 1961 en ny sträckning mellan [[Örgryte nya kyrka]] och Danska Vägens möte med Kärralundsgatan. Det gamla avsnittet blev i huvudsak Lilla Danska Vägen, som under 1800-talet och fram till Örgrytes införlivning med Göteborg var namnet på en mindre genväg från Danska Vägen mot Södra Vägen, från nuvarande Örgrytevägen strax väster om Västkustbanan till Mölndalsån vid Trycksgatan.<ref>{{bokref |efternamn=Bladh |förnamn=Oscar |medförfattare=Hammarson Stig |titel=Göteborg - när 40- och 50-talisterna växte upp: svartvita flygbilder från stadsbyggandet 1946-63 |serie=TNF-bok ; 60 |år=2008 |sid=96 |utgivare=Trafik-nostalgiska förlaget |utgivningsort=Göteborg
|språk=swe |isbn=978-91-85305-63-6 |libris=10672319 }}</ref><ref>{{bokref |efternamn=Lindstam |förnamn=Carl Sigfrid |titel=Göteborgs gatunamn |utgåva=3. uppl. |år=1986 |utgivare=Göteborgs kommuns namnberedning |utgivningsort=Göteborg |språk=swe |sid=15, 203, 314 |isbn=91-7810-577-3 |libris=7667040 }}</ref> På en karta från 1939 syns, att Danska vägen övergår i Lilla Danska vägen vid mötet med Valåsgatan, för att därefter ta vid igen i höjd med Kärralundsgatan. Danska vägens nya sträckning är inprickad på kartan.<ref>''STADSINGENJÖRSKONTORETS TURISTKARTA ÖVER GÖTEB0RG 1939'', utarbetad och redigerad av stadsingenjören [[Hugo P. Hofflander]] och kartografen Charles Sandahl</ref><ref>''Brandpersonalens årsbok 1981'', Brandkåren Göteborg 1981, s. 262</ref>

Enligt en annan mening, som har framförts av [[professor]] [[Bengt Hesselman]] i [[uppsats]]en ''Långheden och Hälsingskogen''<ref>''Namn och Bygd'', 1930</ref><ref>{{bokref |efternamn=Hesselman |förnamn=Bengt |titel=Från Marathon till Långheden: studier över växtnamn och naturnamn |serie=Nordiska texter och undersökningar, 0280-9966 ; 7 |år=1935 |utgivare=Geber |utgivningsort=Stockholm |språk=swe |libris=11124 }}</ref>, skulle namnet betyda ''"vägen som danskarna kommer"'' (till [[Nya Lödöse]]). Det skulle betyda, att namnet är mycket äldre och att vägen i så fall från början hade en annan sträckning, utmed östra sidan av [[Mölndalsån]] och över Ranängen. Under kriget 1611-1613 använde den danske kungen [[Kristian IV]] leden (Danska vägens sträckning) vid sina anfall mot [[Gullbergs fästning|Gullberg]], [[Nylöse]] och [[Gamla Älvsborg]]. Längs Danska vägen kunde man rida fort, utom vid backen nära [[Örgryte gamla kyrka]] som var "helig" och där man tvingades att "[[skritt|skritta]]".<ref>''Göteborgs försvar: 1951'', red. Rutger Gyllenram, utgiven av Föreningen för Göteborgs försvar, Göteborg 1951, s. 58f, "Huru gatu- och ortnamn i Göteborg med omnejd talar om traktens äldre historia", av Måns Mannerfelt.</ref><ref>''Göteborgs historia : Grundläggningen och de första hundra åren : Enväldets och det stora Nordiska krigets skede (1680-1718)'', [Del l:ll], professor [[Helge Almquist]], skrifter utgivna till Göteborgs stads trehundraårsjubileum genom jubileumsutställningens publikationskommitté, Göteborg 1935, s. 416.</ref>

År 1859 beskriver en konstnär och skribent Danska vägen: "''Den vackraste av Göteborgs promenader är utan tvekan den s.k. Danska vägen'' ... ''den för förbi villor och lantställen, där göteborgarna söker sin vila från dagens arbete, sin svalka under sommardagens hetta''."<ref>''Göteborg förr och nu'', utgiven av [[Göteborgs hembygdsförbund]] 1986 {{ISBN|91-7236-041-0}}, s. 14, J. Björklund, 1859, "Göteborg med dess omgivningar framställt i tavlor".</ref>

===Bilder===
<gallery>
Danskav.jpeg|Från Danska vägen skymtar [[Redbergsplatsen]], februari 2009.
</gallery>

==Byggnader och verksamheter utmed Danska vägen==
* Danska vägen 1 — [[Örgryte gamla kyrka]].
* Danska vägen 8 — [[Wilhelmsberg]].
* Danska vägen 13 — Olsagården. Uppfördes 1921 av arkitekten [[Nils Olsson (arkitekt)|Nils Olsson]] som även bebodde villan, samt ritade omkring hälften av villorna i [[Örgryte trädgårdsstad]] under 1920-talet. Hit flyttade Olsson sin arkitektverksamhet i september samma år från Fredsgatan.<ref>''Göteborg : ArkitekturMuseet : Årsbok 1988'', red. Christina Engfors, utgiven av Arkitekturmuseet, Stockholm 1988 ISSN 0280-2686, s. 60f, "Nils Olsson och Örgryte trädgårdsstad - Om exploatering och bebyggelse i Göteborg på 1920-talet," av Maj-Brit Wadell</ref>
* Danska vägen 20 — [[Överås]], mötesplats i regi av Metodistkyrkan.<ref>[http://www.overas.nu/start Överås webbplats] {{Wayback|url=http://www.overas.nu/start |date=20120429160710 }}</ref>
* Herrgårdsgatan 2 — [[Örgryte nya kyrka]].
* Lilla Danska vägen 1 — [[Böskolan]] (friskola).<ref>[http://www.boskolan.se/ Böskolans webbplats]</ref>
* Lilla Danska vägen 26 — [[Skogshyddan, Göteborg|Katolska skolan av Notre Dame]].<ref>[http://www.katolska.com/ Katolska skolans webbplats]</ref>
* Danska vägen 61A — Dicksons Hus, äldreboende.<ref>[http://goteborg.se/wps/portal/enheter/aldreboende/dicksons-hus-aldreboende/!ut/p/b1/04_Sj9Q1NLY0sTAzNzC10I_Qj8pLLMtMTyzJzM9LzAHxo8zijUy9A52MvIwN3H0cXQyMjENC_d2M_LzMzM2ACiKBCgxwAEcDQvr9PPJzU_Vzo3IsAEdHJIY!/dl4/d5/L2dBISEvZ0FBIS9nQSEh/ goteborgs.se, Dicksons Hus]</ref> J.J. Dicksons Stiftelses gamla byggnad på platsen revs 1975, för att lämna plats åt "Dicksons Hus," som stod klart vid årsskiftet 1977-78.<ref>''Det gamla Göteborg: lokalhistoriska skildringar, personalia och kulturdrag - staden i söder, öster och norr'', [Tredje delen], [[C R A Fredberg]] (1922). [[Faksimil]] med omfattande kommentarer och tillägg, [[Sven Schånberg]], Arvid Flygare, Bertil Nyberg, Walter Ekstrands Bokförlag 1977 {{ISBN|91-7408-015-6}}, s. 958.</ref>
* Danska vägen 65 — Två [[lamellhus]] med 68 lägenheter i sex våningar, uppförda 2011-2013 av Magnus Månsson Fastigheter AB. Arkitekt var Semrén & Månsson Arkitekter. Det norra av husen står på Runebergsplatsen, fram till 1923 ''Stortorget,'' i Kvarteret 23 Juten.<ref>[http://brabygg.se/portfolio/danska-vagen-65/ brabygg.se]</ref><ref>5065 Översiktskarta, 95-02-01, Göteborgs stadsbyggnadskontor.</ref><ref>{{bokref |efternamn=Baum |förnamn=Greta |titel=Göteborgs gatunamn 1621 t o m 2000 |år=2001 |utgivare=Tre böcker |utgivningsort=Göteborg |språk=swe |isbn=91-7029-460-7 (inb.) |libris=8369492}}, s. 242</ref>
* Danska vägen 70 — Hotell Örgryte.<ref>[http://www.hotelorgryte.se/ Hotell Örgrytes webbplats]</ref>
* Danska vägen 74 — Glassbutiken [[Lejonet & Björnen]].
* Danska vägen 70B — [[Tåns kyrkogård]], invigd 1867.<ref>''Göteborgstrakten - bygd och natur'', red. Claes Claesson, utgiven av Göteborgs stadsfullmäktiges beredning för natur- och kulturskydd, Göteborg 1951, s. 46</ref>
* Nobelplatsen 5 — [[Östra kyrkogården, Göteborg|Östra kyrkogården]].
* Danska vägen 92-98 - Byggnadsfirman Roséns fastighet i 18:e kvarteret Spolen. I detta kvarters södra del gick tidigare Narvagatan fram, som förband Danska vägen med Sankt Pauligatan, mitt emot Räntmästaregatan. Gatan försvann då ett flertal villor revs 1963-1964 för att lämna plats åt det cirka 60 meter långa tegelhus som skulle uppföras mot Danska vägen. Det skulle rymma 48 lägenheter i storlek två till fem rum och i bottenvåningen butiker och en postlokal. Samma huskropp byggdes därefter vidare i vinkel mot Mäster Johansgatan, med tre till fem våningar och 60 lägenheter.<ref>''GHT,'' 19 november 1963, "Lundens stadsbild förändras."</ref>
* Danska vägen 100 — [[Gileadkyrkan]].<ref>{{Webbref |url=http://www.connectchurch.se/ |titel=connectchurch.se/ |hämtdatum=2014-04-17 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20140419014943/http://www.connectchurch.se/ |arkivdatum=2014-04-19 }}</ref>
* Mäster Johansgatan 1 — [[Sankt Pauli kyrka, Göteborg|Sankt Paulikyrka]].
* Danska Vägen 108–110 — ''Redbergsgården'', byggdes som ett [[Folkets hus]] och togs i bruk den 29 september 1934. [[Arkitekt]] var [[Carl Bergsten]]. Byggnaden om- och tillbyggdes 1956. Här fanns samlingslokal, samt [[biograf|biografen]] ''Redbergsgården'' mellan 1943 och 1971. Det var på övervåningen som en sal gjordes om till biograf, vilken från 1943 hyrdes av AB Cosmorama med filmvisningar på lördagar och söndagar, helgdagsaftnar samt helgdagar klockan 19 och 21. Den 30 oktober 1943 visades den första filmen, ''Det brinner en eld'' med [[Inga Tidblad]], [[Lars Hanson]] och [[Victor Sjöström]]. Sista film blev ''Fästningen i Ardennerna'' år 1971.<ref>{{bokref
|efternamn=Nylén
|förnamn=Ove
|titel=Från Börsen till Park Avenue: intressanta Göteborgsbyggnader uppförda mellan 1850 och 1950, uppställda i kronologisk ordning och avbildade på vykort
|år=1988
|utgivare=Haspen
|utgivningsort=Lerum
|språk=swe
|sid=98
|isbn=91-970916-3-4
|libris=7792864
}}</ref><ref>{{bokref
|efternamn=Bjelkendal
|förnamn=Göran
|titel=Göteborgs alla biografer: en resa i 100 år
|serie=Arkiv i väst, 0283-4855 ; 7 Skrifter utgivna av Arkivnämnden för Västra Götalandsregionen och Göteborgs stad, 1404-658X ; 7
|år=2009
|sid=285
|utgivare=Landsarkivet i Göteborg
|utgivningsort=Göteborg
|språk=swe
|isbn=978-91-631-4117-1
|libris=11730292
}}</ref>
===Historiskt===
*Mamsell Tengströms skola, var ett skolhus ungefär vid nuvarande Nobelplatsen vid Danska vägen. Skolstyrelsen menade i februari 1865 att nya skolor måste uppföras för barn i Redbergslid, Nyfikeliden med omnejd. Änkan Lindbergs hus n:o 18 litt B i 12 roten vid Danska vägen, ropades in på auktion i april 1865 för 5 500 [[riksdaler]] riksmynt. Huset i två våningar var byggt av trä och täckt av tegelpannor. Efter ritning av byggmästare A. Krüger ändrades huset till att innehålla tre småskolesalar, en folkskolesal och tre lärarinnebostäder. Kommendörkapten J.E. Ekman på [[Gubbero]], som då var ledamot av skolstyrelsen, sänkte den årliga hyran från 100 riksdaler riksmynt till 50. Trädgårdsmästare Liepe anlade en skolgård och en plantering för 500 riksdaler. Skolan kallades oftast för "mamsell Tengströms skola" efter en av lärarinnorna där. Då Redbergsskolan stod färdig 1881 flyttades klasserna över dit.<ref>''Göteborg förr och nu'', utgiven av [[Göteborgs hembygdsförbund]] 1980, 121f.</ref><ref>''Redbergslid med omnejd genom tiderna'', red. Gottfrid Bergquist, utgiven av Östra Stadsdelens Hembygds- och Kamratförening (Gamla Redbergspojkar), Elanders Boktryckeri, Göteborg 1947, s. 45</ref><ref>''Karta över Göteborg med omnejd i 20 blad, skala 1:4 000 : Bagaregården : Blad N:o 66'', upprättad för Jubileumsutställningen i Göteborg 1923 av Andre Stadsingenjören Arvid Södergren</ref>

==Fastighetsbeteckningar==
{{Kolumner|antal=5}}
*(1) Bö 108:1
*(2) Gårda 33:36
*(4) A Bö 71:15
*(4) B Bö 71:16
*(5) Bö 28:5
*(6) Bö 71:43
*(7) Bö 21:13
*(8) Bö 71:42
*(9) Bö 21:14
*(10) Bö 71:25
*(11) Bö 21:15
*(12) Bö 71:25
*(13) Bö 21:16
*(14) Bö 70:15
*(15) Bö 21:17
*(16) Bö 70:13
*(17) Bö 21:1
*(18) Bö 70:1
*(19) Bö 21:22
*(20) Bö 72:20
*(21) Bö 1:1
*(22) Bö 69:1
*(23) Bö 1:2
*(24) Bö 73:32
*(25) A Bö 1:16
*(25) B Bö 1:15
*(26) Bö 73:31
*(27 Bö 1:13
*(28) Bö 73:30
*(30) Bö 73:29
*(32) Bö 73:28
*(34) Bö 73:27
*(39) Bö 9:10
*(61 A) Lunden 35:2
*(61 B) Lunden 35:2
*(61 C) Lunden 35:2
*(63) Lunden 35:5
*(64) Bö 76:48
*(65) Lunden 35:4
*(66 A) Lunden 4:13
*(66 B) Lunden 4:13
*(67) Lunden 23:1
*(68) Lunden 4:12
*(69 Lunden 22:15
*(70) Lunden 4:12
*(71 A) Lunden 22:14
*(71 B) Lunden 22:14
*(72 A) Lunden 17:27
*(72 B) Lunden 17:27
*(72) Lunden 17:27
*(73 A) Lunden 22:9
*(73 B) Lunden 22:9
*(73 C) Lunden 22:9
*(73 D) Lunden 22:9
*(73) Lunden 22:9
*(74 A) Lunden 17:26
*(74 B) Lunden 17:26
*(74) Lunden 17:26
*(75) Lunden 25:25
*(76 A) Lunden 17:25
*(76 B) Lunden 17:25
*(76 C) Lunden 17:25
*(76) Lunden 17:25
*(77) Lunden 25:24
*(78 A) Lunden 17:25
*(78 B) Lunden 17:25
*(79 A) Lunden 25:23
*(79 B) Lunden 25:23
*(79 C) Lunden 25:23
*(79 D) Lunden 25:23
*(79) Lunden 25:23
*(80) Lunden 17:24
*(81) Lunden 67:1
*(82) Lunden 17:24
*(83) Lunden 67:1
*(84 A) Lunden 17:22
*(84 A) Lunden 17:22
*(84 B) Lunden 17:22
*(84 C) Lunden 17:22
*(84 D) Lunden 17:22
*(84) Lunden 17:22
*(85) Lunden 67:2
*(86) Lunden 17:21
*(87) Lunden 67:3
*(88) Lunden 17:21
*(89) Lunden 64:8
*(90) Lunden 17:21
*(91 A) Lunden 64:8
*(91 B) Lunden 64:8
*(91) Lunden 64:8
*(92) Lunden 17:21
*(94) Lunden 17:21
*(96) Lunden 17:21
*(97 A) Lunden 19:22
*(97 B) Lunden 19:22
*(97 C) Lunden 19:22
*(97) Lunden 19:22
*(98) Lunden 17:21
*(99 A) Lunden 19:11
*(99 B) Lunden 19:11
*(100) Lunden 17:20
*(103) Bagaregården 742:9
*(108) Olskroken 33:6
*(110) Olskroken 33:6
{{Kolumner-slut}}
<ref>[http://goteborg.se/wps/wcm/connect/31ad77db-e6da-46f3-8a14-3c1218ebba43/gatuadress_fastighetsbet.pdf?MOD=AJPERES Göteborgs stad, Fastighetskontoret, "Från gatuadress till fastighetsbeteckning" (år 2010).]</ref>

==Referenser==
===Noter===
<references/>
=== Tryckta källor ===
* ''Ortnamnen I Göteborgs och Bohus län'', del II & IV, utgivna av Institutet för ortnamns- och dialektforskning vid Göteborgs högskola, 1923
* ''Bengt Wilhelm Carlbergs förteckning över kartor och ritningar'', 1775
* ''1814-15 Örgryte husförhörslängd''
*{{bokref
|efternamn=Cederblad
|förnamn=Albert
|titel=Göteborg: skisserade skildringar af Sveriges andra stad i våra dagar jämte en återblick på dess minnen ...
|år=1884
|utgivare=D. F. Bonnier
|utgivningsort=Göteborg
|språk=swe
|sid= 236
|libris=1596176
}}
*{{bokref
|efternamn=Fredberg
|förnamn=Carl Rudolf A:son
|titel=Det gamla Göteborg: lokalhistoriska skildringar, personalia och kulturdrag. D. 3
|år=1922-1924
|utgivningsort=Göteborg
|sid=432
|språk=swe
|libris=2054908
}}
* ''Lantmäteristyrelsens arkiv N 15''.

==Vidare läsning==
*{{bokref |efternamn=Renmark |förnamn=Agneta |medförfattare=Ragnstam, Katja |titel=Prästgårdsängen 1965-2015 : Örgryte bostads AB & Co KB |år=2015 |utgivare=Örgryte bostads AB & Co KB |utgivningsort=Göteborg |libris=18580727 }}
* {{bokref |efternamn=Haverling |förnamn=Stellan |titel=Kungsvägen genom Halland: [bidrag till halländsk kulturhistoria och underlag för vägminnesvårdsprogram] |år=1996 |utgivare=Region Väst, Vägverket |utgivningsort=Göteborg |språk=swe |isbn=9188250253 |libris=8381430 }}
* {{bokref |efternamn=Elling |förnamn=Bengt |medförfattare=Kullbratt Lars |titel=Kungsvägen genom Bohuslän: Vägverket 150 år 1841-1991 : en historisk tillbakablick |år=1991 |utgivare=Vägverket i Göteborgs och Bohus län |utgivningsort=Göteborg |språk=swe |isbn=9188250040 |libris=7770049 }}

[[Kategori:Bagaregården]]
[[Kategori:Bö]]
[[Kategori:Gator i Göteborg]]
[[Kategori:Gårda]]
[[Kategori:Historiska vägar]]
[[Kategori:Lunden]]
[[Kategori:Medeltida vägar i Sverige]]
[[Kategori:Olskroken]]

title: Danska vägen

Namn efter: de danska resande

title: Läge

Plats: Bö, (Gårda), Lunden, Olskroken, Bagaregården i Göteborg

Sträckning: Sankt Sigfrids plan– · Redbergsplatsen

Längd: 2 km

title: Betydelse

Byggnader: Örgryte gamla kyrka, · Örgryte nya kyrka

Handel: Lejonet & Björnen


text:
# Hydrovatus tristis
Hydrovatus tristis är en skalbaggsart som beskrevs av Guignot 1961. Hydrovatus tristis ingår i släktet Hydrovatus och familjen dykare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Hydrovatus tristis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|skalbaggs|datum=2013-09}}
{{Taxobox
| name = ''Hydrovatus tristis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Skalbaggar]]
| ordo = Coleoptera
| familia_sv = [[Dykare (skalbaggar)|Dykare]]
| familia = Dytiscidae
| genus_sv =
| genus = [[Hydrovatus]]
| species_sv =
| species = '''Hydrovatus tristis'''
| taxon = Hydrovatus tristis
| taxon_authority = [[Guignot]], 1961
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| synonyms =
}}

'''''Hydrovatus tristis'''''<ref name = "col419"/> är en [[skalbaggar|skalbaggs]]art som beskrevs av [[Guignot]] 1961. ''Hydrovatus tristis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Hydrovatus]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Dykare (skalbaggar)|dykare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/hydrovatus+tristis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col419">Nilsson, Anders N. (2001) , World Catalogue of Insects, volume 3: Dytiscidae (Coleoptera)</ref>
<ref name = "source">''ITIS: The Integrated Taxonomic Information System''. Orrell T. (custodian), 2011-04-26</ref>
</references>

[[Kategori:Dykare]]
[[Kategori:Hydrovatus|tristis]]

title: Systematik

Ordning: Skalbaggar · Coleoptera

Familj: Dykare · Dytiscidae

Släkte: Hydrovatus

Art: Hydrovatus tristis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Guignot, 1961


text:
# Lysiteles sorsogonensis
Lysiteles sorsogonensis är en spindelart som beskrevs av Alberto Barrion och James A. Litsinger 1995. Lysiteles sorsogonensis ingår i släktet Lysiteles och familjen krabbspindlar.
Artens utbredningsområde är Filippinerna. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Lysiteles sorsogonensis

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|spindel|datum=2013-02}}
{{Taxobox
| name = ''Lysiteles sorsogonensis''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Spindeldjur]]
| classis = Arachnida
| ordo_sv = [[Spindlar]]
| ordo = Araneae
| familia_sv = [[Krabbspindlar]]
| familia = Thomisidae
| genus_sv =
| genus = [[Lysiteles]]
| species_sv =
| species = '''Lysiteles sorsogonensis'''
| taxon = Lysiteles sorsogonensis
| taxon_authority = [[Alberto Barrion|Barrion]] & [[James A. Litsinger|Litsinger]], 1995
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Lysiteles sorsogonensis'''''<ref name = "col275443"/> är en [[spindlar|spindel]]art som beskrevs av [[Alberto Barrion]] och [[James A. Litsinger]] 1995. ''Lysiteles sorsogonensis'' ingår i [[släkte]]t ''[[Lysiteles]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[krabbspindlar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/>

Artens utbredningsområde är [[Filippinerna]].<ref name = "COL"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/lysiteles+sorsogonensis/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col275443">Barrion, A. T. & J. A. Litsinger. (1995) ''Riceland Spiders of South and Southeast Asia., '' CAB International, Wallingford, UK, xix + 700 pp.</ref>
<ref name = "source">''SpidCat: The World Spider Catalog''. Platnick N.I. & Raven R.J., 2008-01-07</ref>
</references>

[[Kategori:Krabbspindlar]]
[[Kategori:Lysiteles|sorsogonensis]]

title: Systematik

Klass: Spindeldjur · Arachnida

Ordning: Spindlar · Araneae

Familj: Krabbspindlar · Thomisidae

Släkte: Lysiteles

Art: Lysiteles sorsogonensis

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Barrion & Litsinger, 1995


text:
# Geotrigona kaba
Geotrigona kaba är en biart som beskrevs av Gonzalez och Sepúlveda 2007. Geotrigona kaba ingår i släktet Geotrigona och familjen långtungebin. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Geotrigona kaba

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|bi|datum=2013-08}}
{{Taxobox
| name = ''Geotrigona kaba''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Steklar]]
| ordo = Hymenoptera
| familia_sv = [[Långtungebin]]
| familia = Apidae
| genus_sv =
| genus = [[Geotrigona]]
| species_sv =
| species = '''Geotrigona kaba'''
| taxon = Geotrigona kaba
| taxon_authority = [[Gonzalez (auktor)|Gonzalez]] & Sepúlveda, 2007
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = Apoidea
| superfamilia_sv = [[Bin]]
| synonyms =
}}

'''''Geotrigona kaba'''''<ref name = "col391"/><ref name = "col49684"/> är en [[bin|bi]]art som beskrevs av [[Gonzalez (auktor)|Gonzalez]] och Sepúlveda 2007. ''Geotrigona kaba'' ingår i [[släkte]]t ''[[Geotrigona]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[långtungebin]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/geotrigona+kaba/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col391">(2008) , manuscript, World Bee Checklist Project - update 2008-09</ref>
<ref name = "col49684">Gonzalez, Victor H., and Paula A. Sepúlveda (2007) A New Species of Geotrigona (Hymenoptera: Apidae, Meliponini) with Comments on the Genus in Columbia, Acta Biológica Colombiana, vol. 12, suppl. 1</ref>
<ref name = "source">''ITIS Bees: World Bee Checklist''. Ruggiero M. (project leader), Ascher J. et al., 2009-09-28</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{wikispecies|Geotrigona kaba|''Geotrigona kaba''}}

[[Kategori:Gaddlösa bin]]
[[Kategori:Geotrigona|kaba]]

title: Systematik

Överfamilj: Bin · Apoidea

Familj: Långtungebin · Apidae

Släkte: Geotrigona

Art: Geotrigona kaba

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Gonzalez & Sepúlveda, 2007


text:
# Lars-Göran Tedebrand
Gustaf Lars-Göran Tedebrand, född 22 juni 1939 i Sundsvall, är en svensk historiker.
Lars-Göran Tedebrand disputerade 1972 i historia vid Uppsala universitet. Han var biträdande professor i historia där 1972–82,  och sedan professor i historisk demografi vid Institutionen för idé- och samhällsstudier vid Umeå universitet 1982–2004.
Tedebrand var ordförande i Johan Nordlander-sällskapet 1984–2000.

title: Lars-Göran Tedebrand

wikitext:
'''Gustaf ''Lars-Göran'' Tedebrand''', född 22 juni 1939 i [[Sundsvall]], är en svensk [[historiker]].

Lars-Göran Tedebrand [[disputation|disputerade]] 1972 i [[historia]] vid [[Uppsala universitet]].<ref>{{bokref |efternamn=Tedebrand |förnamn=Lars-Göran |titel=Västernorrland och Nordamerika 1875-1913: utvandring och återinvandring |serie=Studia historica Upsaliensia, 0081-6531; 42 |år=1972
 |utgivare=Läromedelsförlaget |utgivningsort=Stockholm |språk=swe |libris=23825 }}</ref> Han var biträdande professor i historia där 1972–82,  och sedan [[professor]] i historisk [[demografi]] vid Institutionen för idé- och samhällsstudier vid [[Umeå universitet]] 1982–2004.

Tedebrand var ordförande i [[Johan Nordlander-sällskapet]] 1984–2000.

==Bibliografi (urval)==
*Lars-Göran Tedebrand och [[Lars-Erik Edlund]]: ''Tre kulturer i möte'', Umeå universitet, 2001
*Lars-Göran Tedebrand: ''Historia. Norrländsk och annan'', Johan Nordlander-sällskapet, Umeå 1989
*Lars-Göran Tedebrand (redaktör): ''Sundsvalls historia, del 1'', 1996
*Lars-Göran Tedebrand: ''Strömming och demografi. Familj och hushåll i bottnisk kustbygd 1650–1950'', Johan Nordlander-sällskapet, Umeå 1995

==Referenser==
===Källor===
*[https://web.archive.org/web/20140225140521/http://www.idesam.umu.se/om/personal/historia/lars-goran-tedebrand/ Lars-Göran Tedebrand] på Umeå universitets webbplats
*[http://www.ne.se/lars-g%C3%B6ran-tedebrand Lars-Göran Tedebrand] i [[Nationalencyklopedin]]s webbupplaga

===Noter===
<references />

==Externa länkar==
* {{Libris namn|Tedebrand|Lars-Göran|år=1939-}}

{{STANDARDSORTERING:Tedebrand, Lars-Göran}}

[[Kategori:Svenska idéhistoriker]]
[[Kategori:Födda 1939]]
[[Kategori:Levande personer]]
[[Kategori:Män]]


text:
# Xenix
Xenix, Unixvariant från Microsoft framtagen sent på 1970-talet. Microsoft sålde inte Xenix direkt till slutanvändarna utan licensierade istället ut det till andra företag såsom Intel, Tandy och SCO vilka sedan sålde det vidare till slutanvändarna. År 1983 släppte SCO den första versionen av Xenix.

title: Xenix

wikitext:
{{källor|datum=2022-10}}
[[Fil:Ms xenix.png|miniatyr|Xenix-diskett från Microsoft.]]

'''Xenix''', [[Unix]]variant från [[Microsoft]] framtagen sent på [[1970-talet]]. Microsoft sålde inte Xenix direkt till slutanvändarna utan [[licens]]ierade istället ut det till andra [[företag]] såsom [[Intel]], [[Tandy]] och [[SCO Group|SCO]] vilka sedan sålde det vidare till slutanvändarna. År [[1983]] släppte SCO den första versionen av Xenix.

[[Kategori:Microsoftmjukvara]]
[[Kategori:Unix]]
[[Kategori:Operativsystem]]


text:
# Barrio la Peñita
Barrio la Peñita är en ort i Mexiko, tillhörande kommunen Acambay de Ruíz Castañeda i den västra delen av delstaten Mexiko, i den centrala delen av landet. Orten hade 101 invånare vid folkräkningen 2010.

title: Barrio la Peñita

wikitext:
{{geobox
| 1                                 = Settlement
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name                              = Barrio la Peñita
| native_name                       =
| other_name                        =
| category                          = Ort
| etymology                         =
| official_name                     =
| motto                             =
| nickname                          =
<!-- *** Bild *** -->
| image                             =
| image_caption                     =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag                              =
| symbol                            =
| symbol_type                       =
<!-- *** Länder, regioner mm *** -->
| country                           = Mexiko
| country_flag                      = true
| state                             = [[Mexiko (delstat)|Mexiko]]
| state_type                        = Delstat
| region                            = [[Atlacomulco (region)|Atlacomulco]]
| region_type                       = Region
| district                          =
| district_type                     =
| municipality                      = [[Acambay de Ruíz Castañeda]]
| municipality_type                 = Kommun
<!-- *** Delar, objekt inom området *** -->
| part                              =
| landmark                          =
| river                             =
<!-- *** Läge *** -->
| location                          =
| elevation                         = 2710
| lat_d                             = 20.02583
| lat_m                             =
| lat_s                             =
| lat_NS                            =
| long_d                            = -100.00361
| long_m                            =
| long_s                            =
| long_EW                           =
| highest                           =
| highest_note                      =
| highest_elevation                 =
| highest_elevation_note            =
| lowest                            =
| lowest_note                       =
| lowest_elevation                  =
| lowest_elevation_note             =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length                            =
| length_orientation                =
| width                             =
| width_orientation                 =
| area                              =
| area_decimals                     =
| area_land                         =
| area_land_decimals                =
| area_water                        =
| area_water_decimals               =
| area_urban                        =
| area_urban_decimals               =
| area_metro                        =
| area_metro_decimals               =
| area_municipal                    =
| area_municipal_decimals           =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population                        = 101
| population_date                   = 2010
| population_note                   =
| population_urban                  =
| population_urban_date             =
| population_urban_note             =
| population_metro                  =
| population_metro_date             =
| population_metro_note             =
| population_municipal              =
| population_municipal_date         =
| population_municipal_note         =
| population_density                =
| population_density_note           =
| population_urban_density          =
| population_urban_density_note     =
| population_metro_density          =
| population_metro_density_note     =
| population_municipal_density      =
| population_municipal_density_note =
<!-- *** Invånarnamn *** -->
| population1                       =
| population1_type                  =
| population2                       =
| population2_type                  =
| population3                       =
| population3_type                  =
<!-- *** Historia och administration *** -->
| established                       =
| established_type                  =
| date                              =
| date_type                         =
| government                        =
| government_location               =
| government_region                 =
| government_state                  =
| mayor                             =
| mayor_party                       =
| leader                            =
| leader_type                       =
<!-- *** Koder ***  -->
| timezone                          = [[Central Standard Time|CST]]
| utc_offset                        = -6
| timezone_DST                      = [[Central Daylight Time|CDT]]
| utc_offset_DST                    = -5
| postal_code                       =
| postal_code_type                  =
| area_code                         =
| area_code_type                    =
| code                              =
| code_type                         =
| code1                             =
| code1_type                        =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free                              =
| free_type                         =
| free1                             =
| free1_type                        =
<!-- *** Kartor *** -->
| map                               = {{Kartposition Mexiko|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption                       = Läge i Mexiko
| map_locator                       = Mexiko
| map_locator_x                     =
| map_locator_y                     =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| website                           =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes                         =
| timezone_label                    = America/Mexico_City
}}

'''Barrio la Peñita''' är en ort i [[Mexiko]], tillhörande kommunen [[Acambay de Ruíz Castañeda]] i den västra delen av delstaten [[Mexiko (delstat)|Mexiko]], i den centrala delen av landet. Orten hade 101 invånare vid folkräkningen 2010.<ref>{{webbref |url=http://www.microrregiones.gob.mx/catloc/LocdeMun.aspx?tipo=clave&campo=loc&ent=15&mun=001 |titel=Catálogo de Localidades |verk=INEGI |utgivare=SEDESOL |språk=spanska |hämtdatum=23 september 2020 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20161120005920/http://www.microrregiones.gob.mx/catloc/LocdeMun.aspx?tipo=clave&campo=loc&ent=15&mun=001 |arkivdatum=20 november 2016 }}</ref>

== Referenser ==
<references/>

{{Acambay}}
[[Kategori:Orter i Acambay de Ruíz Castañeda]]

Land: Mexiko

Delstat: Mexiko

Region: Atlacomulco

Kommun: Acambay de Ruíz Castañeda

Tidszon: CST (UTC-6)

- sommartid: CDT (UTC-5)


text:
# Baluba parallela
Baluba parallela är en insektsart som beskrevs av Nielson 1979. Baluba parallela ingår i släktet Baluba och familjen dvärgstritar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Baluba parallela

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-04}}
{{Taxobox
| name = ''Baluba parallela''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Dvärgstritar]]
| familia = Cicadellidae
| genus_sv =
| genus = [[Baluba (djur)|Baluba]]
| species_sv =
| species = '''Baluba parallela'''
| taxon = Baluba parallela
| taxon_authority = Nielson 1979
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Membracoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Baluba parallela'''''<ref name = "COL"/> är en [[insekter|insekts]]art som beskrevs av Nielson 1979. ''Baluba parallela'' ingår i [[släkte]]t ''[[Baluba (djur)|Baluba]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[dvärgstritar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/baluba+parallela/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''MOWD: Membracoidea of the World Database''. McKamey S., 2010-11-23</ref>
</references>

{{Robotskapad stub om dvärgstritar}}

[[Kategori:Dvärgstritar]]
[[Kategori:Baluba|parallela]]

title: Systematik

Ordning: Halvvingar · Hemiptera

Överfamilj: Membracoidea

Familj: Dvärgstritar · Cicadellidae

Släkte: Baluba

Art: Baluba parallela

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Nielson 1979


text:
# Strängstall
Ett stall är en anordning på ett stränginstrument som dels lyfter upp strängarna från instrumentets hals och kropp och dels överför strängarnas vibration till klanglådan. Den senare funktionen är av mindre betydelse på elektriskt förstärkta instrument som elgitarrer och elfioler. Hos stråkinstrument är stallet vanligen av trä och hålls på plats av trycket från strängarna. På instrument av gitarrtyp och liknande utgörs stallet av en enkel metallremsa som sitter fast på resonanslådan.

## Förklaring
Ett stränginstrument fungerar genom att man på ett eller annat sätt får en sträng att vibrera. Det kan göras genom att man knäpper på strängen med fingrarna som på en gitarr, gnider dem med en stråke som på en fiol eller slår på dem med en liten hammare som i ett piano. Strängarna själva producerar emellertid nästan inget ljud alls, eftersom de är så smala att de bara kan flytta omkring en väldigt liten mängd luft, och det är förflyttningar av (vågor) luft som vi uppfattar som ljud. Ju mer luft som flyttas, desto mer ljud. Strängens vibrationer måste därför överföras till något som har en större yta och därför kan flytta omkring mer luft när det vibrerar. Stränginstrument är därför utrustade med någon form av klanglåda som dels har en lite större yta, dels kan förstärka ljudet i ett hålrum. Oftast utgörs klanglådan av instrumentets egen kropp. Klanglådan kan vara av trä (gitarr, fiol), skinn (banjo), metall (vissa gitarrer) eller i stort sett vilket material som helst som har förmågan att svänga i takt med strängen.
Svängningarna från strängen måste överföras till klanglådan på ett sådant sätt att de inte förvanskas och så att strängens vibrationer inte hindras. Det vanliga sättet att åstadkomma detta är med ett stall.

## Placering och konstruktion
Stallet placeras mellan en spänd sträng och klanglådan på ett sådant sätt att strängen spänns över stallet och pressar stallet mot klanglådan. Oftast används ett gemensamt stall för alla strängarna. Ibland har stallet individuella sadlar som strängen vilar i och som dessutom ibland kan justeras för att ge perfekt stränglängd. Sadeln är ofta konstruerad av ett hårdare material än stallet. Stallet kan vara konstruerat av trä, ben eller metall och kan vara justerbart i höjdled för att ge rätt stränghöjd över en gitarrhals eller mandolinhals.
Strängen fästs i någon form av ändstycke eller annan fästpunkt efter att den passerat stallet.

## Funktion
Stallet har flera viktiga funktioner av vilka några redan berörts:
- Det överför vibrationer från en sträng till klanglådan
- Det håller strängarna på lämplig höjd över greppbrädan. Detta kan vara justerbart på vissa stall
- Det håller isär strängarna på lämpliga avstånd från varandra. Översadeln har motsvarande funktion i strängens andra ände
- Den definierar strängens ena ändpunkt. Den andra ändpunkten utgörs endera av översadeln eller kontakten mellan sträng och band om strängen trycks mot greppbrädan. Även om strängarna fortsätter förbi såväl översadel som stall är det mellan översadeln och stallet som strängen producerar ljud, och avståndet mellan dessa avgör vilken ton som produceras. Vissa stall tillåter finjustering av denna kontaktpunkt.

## Stall på elgitarrer
Elgitarrer behöver inte överföra strängens vibration till en klanglåda eftersom ljudet produceras via en pickup, men har kvar alla andra funktioner för ett stall.
Stallen för elektriska gitarrer kan delas i två grupper: fasta stall och svajstall.
- Fasta stall fungerar som ett vanligt stall men betydelsen av överföring av vibrationer till kroppen är starkt begränsad.
- Svajstall tillåter att den som spelar kan förändra en strängs spänning med hjälp av en svajarm. Detta får till effekt att tonen sjunker (om spänningen minskar) eller stiger (om spänningen ökar).

Vilken typ av stall som är bäst går inte att säga, men generellt sett sägs fasta stall ge bättre stämstabilitet än svajstall. Vilken typ man föredrar är framförallt en fråga om personlig preferens och spelstil.
Grundfunktionen för ett svajstall är att öka eller minska spänningen i strängarna så att tonen höjs (mer spänning) eller sänks (mindre spänning). I stort sett finns det två olika grundkonstruktioner som kan åstadkomma detta:
- En modell där strängen ligger spänd över en stång. Med svajarmen kan man öka eller minska strängens spänning över stången så att strängen blir mer eller mindre spänd. Så fungerar till exempel de Tremarstall som används av Hagström.
- En modell där stallet sitter fäst på en platta som med svajstången kan vinklas mer eller mindre mot gitarrkroppen. Vinklas plattan ned mot gitarrkroppen slakar strängarna och tonen sänks. Vinklas plattan upp från kroppen spänns strängarna vilket ger en högre ton. Plattan hålls ned mot kroppen av fjädrar som ligger inuti kroppen och motverkar strängarnas dragkraft. Ett problem med svajstall är att strängarna kan nypa i översadelns spår när svajet slackar eller spänner strängarna och kan göra att gitarren inte håller stämningen. Man kan motverka detta genom att smörja strängspåren i översadeln med lite grafit, till exempel från en blyertspenna eller specialmedel, typ Nut Sauce. Om strängarna nyper kan det också hjälpa att fila upp spåren en aning.

Svaj av typ Floyd Rose löser problemet med en låsbar översadel som klämmer fast alla strängarna "i linje".  En finess med detta är att intervallen i ackord stämmer när man svajar ner eller upp. Som när Eddie Van Halen gör sina dive bombs där hela ackordet sjunker en oktav eller så.
Några exempel på svajstall utan låsning är "Synchronized Tremolo" på Fender Stratocaster och Bigsby vibrato stall. Exempel på stall med låsning är Floyd Rose.
Effekten av svaj på en elektrisk gitarr (fil)

title: Strängstall

wikitext:
[[Fil:Cello study.jpg|miniatyr|Stränginfästningen på en [[cello]]. Strängarna är fästa i ändstycket och hålls upp av stallet.]]
Ett '''stall''' är en anordning på ett [[stränginstrument]] som dels lyfter upp strängarna från instrumentets hals och kropp och dels överför strängarnas vibration till [[resonanslåda|klanglåda]]n. Den senare funktionen är av mindre betydelse på elektriskt förstärkta instrument som [[elgitarr]]er och [[elfiol]]er. Hos [[stråkinstrument]] är stallet vanligen av trä och hålls på plats av trycket från strängarna. På instrument av [[gitarr]]typ och liknande utgörs stallet av en enkel metallremsa som sitter fast på [[resonanslåda]]n.

== Förklaring ==
Ett stränginstrument fungerar genom att man på ett eller annat sätt får en sträng att vibrera. Det kan göras genom att man knäpper på strängen med fingrarna som på en gitarr, gnider dem med en stråke som på en fiol eller slår på dem med en liten hammare som i ett [[piano]]. Strängarna själva producerar emellertid nästan inget [[ljud]] alls, eftersom de är så smala att de bara kan flytta omkring en väldigt liten mängd luft, och det är förflyttningar av (vågor) luft som vi uppfattar som ljud. Ju mer luft som flyttas, desto mer ljud. Strängens vibrationer måste därför överföras till något som har en större yta och därför kan flytta omkring mer luft när det vibrerar. Stränginstrument är därför utrustade med någon form av klanglåda som dels har en lite större yta, dels kan förstärka ljudet i ett hålrum. Oftast utgörs klanglådan av instrumentets egen kropp. Klanglådan kan vara av trä (gitarr, fiol), skinn ([[banjo]]), metall (vissa gitarrer) eller i stort sett vilket material som helst som har förmågan att svänga i takt med strängen.

Svängningarna från strängen måste överföras till klanglådan på ett sådant sätt att de inte förvanskas och så att strängens vibrationer inte hindras. Det vanliga sättet att åstadkomma detta är med ett ''stall''.

== Placering och konstruktion ==
[[Fil:Violin bridge blank and finished.jpg|miniatyr|Ett stallämne och ett färdigarbetat stall för en fiol]]
Stallet placeras mellan en spänd sträng och klanglådan på ett sådant sätt att strängen spänns över stallet och pressar stallet mot klanglådan. Oftast används ett gemensamt stall för alla strängarna. Ibland har stallet individuella ''sadlar'' som strängen vilar i och som dessutom ibland kan justeras för att ge perfekt stränglängd. Sadeln är ofta konstruerad av ett hårdare material än stallet. Stallet kan vara konstruerat av trä, ben eller metall och kan vara justerbart i höjdled för att ge rätt stränghöjd över en gitarrhals eller mandolinhals.

Strängen fästs i någon form av ändstycke eller annan fästpunkt efter att den passerat stallet.

== Funktion ==
[[Fil:Guitar bridge.jpg|miniatyr|Detta stall på en [[akustisk gitarr]] utgör både stall och fästpunkt för strängarna]]
Stallet har flera viktiga funktioner av vilka några redan berörts:
* Det överför vibrationer från en sträng till klanglådan
* Det håller strängarna på lämplig höjd över [[greppbräda]]n. Detta kan vara justerbart på vissa stall
* Det håller isär strängarna på lämpliga avstånd från varandra. ''Översadeln'' har motsvarande funktion i strängens andra ände
* Den definierar strängens ena ändpunkt. Den andra ändpunkten utgörs endera av översadeln eller kontakten mellan sträng och band om strängen trycks mot greppbrädan. Även om strängarna fortsätter förbi såväl översadel som stall är det mellan översadeln och stallet som strängen producerar ljud, och avståndet mellan dessa avgör vilken ton som produceras. Vissa stall tillåter finjustering av denna kontaktpunkt.

== Stall på elgitarrer ==
Elgitarrer behöver inte överföra strängens vibration till en klanglåda eftersom ljudet produceras via en pickup, men har kvar alla andra funktioner för ett stall.

[[Fil:Floyd rose original.jpg|miniatyr|Floyd rose original svajstall]]
Stallen för elektriska gitarrer kan delas i två grupper: fasta stall och svajstall.
* Fasta stall fungerar som ett vanligt stall men betydelsen av överföring av vibrationer till kroppen är starkt begränsad.
* Svajstall tillåter att den som spelar kan förändra en strängs spänning med hjälp av en [[svajarm]]. Detta får till effekt att tonen sjunker (om spänningen minskar) eller stiger (om spänningen ökar).

Vilken typ av stall som är bäst går inte att säga, men generellt sett sägs fasta stall ge bättre stämstabilitet än svajstall. Vilken typ man föredrar är framförallt en fråga om personlig preferens och spelstil.

Grundfunktionen för ett svajstall är att öka eller minska spänningen i strängarna så att tonen höjs (mer spänning) eller sänks (mindre spänning). I stort sett finns det två olika grundkonstruktioner som kan åstadkomma detta:
* En modell där strängen ligger spänd över en stång. Med svajarmen kan man öka eller minska strängens spänning över stången så att strängen blir mer eller mindre spänd. Så fungerar till exempel de [[Tremar]]stall som används av [[Hagström]].
* En modell där stallet sitter fäst på en platta som med svajstången kan vinklas mer eller mindre mot gitarrkroppen. Vinklas plattan ned mot gitarrkroppen slakar strängarna och tonen sänks. Vinklas plattan upp från kroppen spänns strängarna vilket ger en högre ton. Plattan hålls ned mot kroppen av fjädrar som ligger inuti kroppen och motverkar strängarnas dragkraft. Ett problem med svajstall är att strängarna kan nypa i översadelns spår när svajet slackar eller spänner strängarna och kan göra att gitarren inte håller stämningen. Man kan motverka detta genom att smörja strängspåren i översadeln med lite grafit, till exempel från en blyertspenna eller specialmedel, typ Nut Sauce. Om strängarna nyper kan det också hjälpa att fila upp spåren en aning.

Svaj av typ Floyd Rose löser problemet med en låsbar översadel som klämmer fast alla strängarna "i linje".  En finess med detta är att intervallen i ackord stämmer när man svajar ner eller upp. Som när Eddie Van Halen gör sina dive bombs där hela ackordet sjunker en oktav eller så.

Några exempel på svajstall utan låsning är "Synchronized Tremolo" på [[Fender Musical Instruments Corporation|Fender]] [[Fender Stratocaster|Stratocaster]] och [[Bigsby]] vibrato stall. Exempel på stall med låsning är [[Floyd Rose]].

{{Audio|Vibrato-bar-riff.ogg|Effekten av svaj på en elektrisk gitarr}}

== Se även ==
* [[Sadel (stränginstrument)|Sadel]]

==Referenser==
*A.B.Wood (Admiralty Research Laboratory), A Textbook of Sound, Publ Bell, 3rd ed. 1955. No ISBN found.

== Externa länkar==
* {{commonscat WD}}

[[Kategori:Stränginstrument]]
[[Kategori:Gitarrkonstruktion]]


text:
# Paphnutius semirufus
Paphnutius semirufus är en insektsart som först beskrevs av Haupt 1924.  Paphnutius semirufus ingår i släktet Paphnutius och familjen spottstritar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Paphnutius semirufus

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|insekts|datum=2013-03}}
{{Taxobox
| name = ''Paphnutius semirufus''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Halvvingar]]
| ordo = Hemiptera
| familia_sv = [[Spottstritar]]
| familia = Cercopidae
| genus_sv =
| genus = [[Paphnutius]]
| species_sv =
| species = '''Paphnutius semirufus'''
| taxon = Paphnutius semirufus
| taxon_authority = ([[Haupt (auktor)|Haupt]], 1924)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Cercopoidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms = ''Pseudaufidus semirufus'' <small>[[Haupt (auktor)|Haupt]], 1924</small><ref name = "col173625"/>
}}

'''''Paphnutius semirufus'''''<ref name = "col173625"/> är en [[insekter|insekts]]art som först beskrevs av [[Haupt (auktor)|Haupt]] 1924.  ''Paphnutius semirufus'' ingår i [[släkte]]t ''[[Paphnutius]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[spottstritar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/paphnutius+semirufus/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col173625">Haupt H. (1924) Die Homoptera der Tibetreise W. Stötzners., Deutsche entomologische Zeitschrift. Berlin, 1923: 295-306.</ref>
<ref name = "source">''COOL: Cercopoidea Organised On Line''. Soulier-Perkins A., 2009-09-28</ref>
</references>

[[Kategori:Spottstritar]]
[[Kategori:Paphnutius|semirufus]]

title: Systematik

Överfamilj: Cercopoidea

Familj: Spottstritar · Cercopidae

Släkte: Paphnutius

Art: Paphnutius semirufus

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Paphnutius semirufus

title: Synonymer

Synonymer: Hitta fler artiklar om djur med Djurportalen


text:
# Ida Rosenthal
Ida Rosenthal, född 9 januari 1886 i Minsk, Belarus, död 29 mars 1973, var en belarusisk-amerikansk sömmerska som uppfann BH:n.
Ida Rosenthal emigrerade till USA vid 18 års ålder, och grundade år 1922 i Bayonne, New Jersey, företaget Maidenform som sålde damkläder. Samma år fick hon en idé att skapa ett plagg med två kupor för brösten, varmed BH:n skapades. Bakgrunden till uppfinningen var att kunder uttryckt missnöje med passformen på butikens överdelar, och i stället för att ändra överdelarna ändrade Rosenthal kvinnokropparna med BH:n. Trots att USA led ekonomiskt under den stora depressionen blev BH:n en försäljningsframgång från 1930-talet, då plagget kunde designas efter trenderna om hur kroppen skulle var formad. Företaget låg också bakom införande av de kupstorlekar som fortfarande används internationellt.

title: Ida Rosenthal

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}
'''Ida Rosenthal''', född 9 januari 1886 i [[Minsk]], [[Belarus]], död 29 mars 1973, var en belarusisk-amerikansk sömmerska som uppfann [[BH]]:n.

Ida Rosenthal emigrerade till USA vid 18 års ålder, och grundade år 1922 i [[Bayonne, New Jersey]], företaget Maidenform som sålde damkläder. Samma år fick hon en idé att skapa ett plagg med två kupor för brösten, varmed BH:n skapades. Bakgrunden till uppfinningen var att kunder uttryckt missnöje med passformen på butikens överdelar, och i stället för att ändra överdelarna ändrade Rosenthal kvinnokropparna med BH:n. Trots att USA led ekonomiskt under [[den stora depressionen]] blev BH:n en försäljningsframgång från 1930-talet, då plagget kunde designas efter trenderna om hur kroppen skulle var formad. Företaget låg också bakom införande av de kupstorlekar som fortfarande används internationellt.

==Källor==
* http://www.carnivalbras.com/wholesale_bras/bra_history.html
===Noter===
<references/>
{{STANDARDSORTERING:Rosenthal, Ida}}

[[Kategori:Amerikanska modeskapare]]
[[Kategori:Födda 1886]]
[[Kategori:Avlidna 1973]]
[[Kategori:Kvinnor]]

Född: Ida Kaganovitch · 9 januari 1886 · Rakaŭ, Belarus

Död: 29 mars 1973 (87 år) · New York, USA

Medborgare i: USA

Sysselsättning: Personlig stylist, affärsidkare, modeskapare


text:
# Irene Sabatini
Irene Sabatini, född 1967 i sydvästra Zimbabwe, är en zimbabwisk-schweizisk författare.
Hon växte upp i Bulawayo, landets näst största stad. Där finns ett stort bibliotek och det var där Irene tillbringade all tid hon kunde. En litterär allätare. Men det var först efter universitetsstudierna i Harare och under sina fyra år som lärare i Colombia som hon själv började skriva.
Efter Bogotá blev det Karibien, sedan tillbaka till Harare, där hon arbetade som redaktör. Nu bor hon i Genève och ägnar sig på heltid åt sitt skrivande.
Hennes debutroman, The Boy Next Door, kom ut 2009. Den berättar om kärlek över rasgränserna och skildrar Bulawayo på 80-talet, under den orostid som följde strax efter självständigheten. Den är nominerad till den brittiska utmärkelsen The Orange Award for New Writers och har sålts till Tyskland, Holland, Norge och Sverige. I augusti 2010 kom Pojken på andra sidan ut. För översättningen står Inger Johansson.

title: Irene Sabatini

wikitext:
{{faktamall biografi WD}}

'''Irene Sabatini''', född 1967 i sydvästra [[Zimbabwe]], är en zimbabwisk-[[schweiz]]isk [[författare]].

Hon växte upp i [[Bulawayo]], landets näst största stad. Där finns ett stort bibliotek och det var där Irene tillbringade all tid hon kunde. En litterär allätare. Men det var först efter universitetsstudierna i [[Harare]] och under sina fyra år som lärare i [[Colombia]] som hon själv började skriva.

Efter [[Bogotá]] blev det [[Västindien|Karibien]], sedan tillbaka till Harare, där hon arbetade som redaktör. Nu bor hon i [[Genève]] och ägnar sig på heltid åt sitt skrivande.

Hennes debutroman, ''The Boy Next Door'', kom ut 2009. Den berättar om kärlek över rasgränserna och skildrar Bulawayo på 80-talet, under den orostid som följde strax efter självständigheten. Den är nominerad till den brittiska utmärkelsen The Orange Award for New Writers och har sålts till [[Tyskland]], Holland, [[Norge]] och Sverige. I augusti 2010 kom ''Pojken på andra sidan'' ut. För översättningen står [[Inger Johansson]].

==Källor==
* {{Afrika har ordet 2010}}
===Noter===
<references/>

==Externa länkar==
* [http://www.irenesabatini.com/ Irene Sabatini], egen webbplats.
* [http://www.norstedts.se/Forfattare/Alfabetiskt/S/Irene-Sabatini/ Irene Sabatini], författarpresentation från [[Norstedts]].

{{STANDARDSORTERING:Sabatini, Irene}}
[[Kategori:Zimbabwiska författare]]
[[Kategori:Schweiziska författare]]
[[Kategori:Kvinnor]]
[[Kategori:Födda 1967]]
[[Kategori:Levande personer]]

title: Utmärkelser

Utmärkelser:
Orange Award for New Writers (2010)
Redigera Wikidata


text:
# Hydrelia undulosata
Hydrelia undulosata är en fjärilsart som beskrevs av Moore 1888. Hydrelia undulosata ingår i släktet Hydrelia och familjen mätare. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Hydrelia undulosata

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|fjärils|datum=2013-06}}
{{Taxobox
| name = ''Hydrelia undulosata''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Fjärilar]]
| ordo = Lepidoptera
| familia_sv = [[Mätare]]
| familia = Geometridae
| genus_sv =
| genus = [[Hydrelia]]
| species_sv =
| species = '''Hydrelia undulosata'''
| taxon = Hydrelia undulosata
| taxon_authority = [[Moore (auktor)|Moore]] 1888
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Geometroidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms =
}}

'''''Hydrelia undulosata'''''<ref name = "COL"/> är en [[fjärilar|fjärils]]art som beskrevs av [[Moore (auktor)|Moore]] 1888. ''Hydrelia undulosata'' ingår i [[släkte]]t ''[[Hydrelia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[mätare]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/hydrelia+undulosata/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "source">''LepIndex: The Global Lepidoptera Names Index''. Beccaloni G.W., Scoble M.J., Robinson G.S. & Pitkin B., 2005-06-15</ref>
</references>

[[Kategori:Mätare]]
[[Kategori:Hydrelia|undulosata]]

title: Systematik

Ordning: Fjärilar · Lepidoptera

Överfamilj: Geometroidea

Familj: Mätare · Geometridae

Släkte: Hydrelia

Art: Hydrelia undulosata

title: Vetenskapligt namn

Auktor: Moore 1888


text:
# Alikuhnia elegans
Alikuhnia elegans är en ringmaskart som först beskrevs av Alikuhni 1949.  Alikuhnia elegans ingår i släktet Alikuhnia och familjen Hesionidae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Alikuhnia elegans

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|ringmask|datum=2013-01}}
{{Taxobox
| name = ''Alikuhnia elegans''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Ringmaskar]]
| phylum = Annelida
| classis_sv = [[Havsborstmaskar]]
| classis = Polychaeta
| ordo_sv =
| ordo = [[Phyllodocida]]
| familia_sv =
| familia = [[Hesionidae]]
| genus_sv =
| genus = [[Alikuhnia]]
| species_sv =
| species = '''Alikuhnia elegans'''
| taxon = Alikuhnia elegans
| taxon_authority = (Alikuhni, 1949)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms = ''Anophthalmus elegans'' <small>Alkuhni, 1949</small><ref name = "col446389"/><ref name = "col446408"/><ref name = "col450230"/>
}}

'''''Alikuhnia elegans'''''<ref name = "col446389"/><ref name = "col446408"/> är en [[ringmaskar|ringmask]]art som först beskrevs av Alikuhni 1949.  ''Alikuhnia elegans'' ingår i [[släkte]]t ''[[Alikuhnia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[Hesionidae]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/alikuhnia+elegans/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col446389">Fauchald, Kristian (2007) World Register of Polychaeta, </ref>
<ref name = "col446408">Hartman, O. (1959) Catalogue of the Polychaetous Annelids of the World. Occasional Papers of the Allan Hancock Foundation, 23: 628pp., </ref>
<ref name = "source">''WoRMS Polychaeta: World List of Polychaeta''. Read G. & Fauchald K., 2010-12-10</ref>
<ref name = "col450230">Alikunhi, K.H. (1949) On Anophthalmus (Fam: Hesionidae). A new genus of polychaetes with descriptions of four new species from the sandy beach of Madras. Proceedings of the Indian Science Congress, 35: 192., </ref>
</references>

[[Kategori:Havsborstmaskar]]
[[Kategori:Alikuhnia|elegans]]

title: Systematik

Stam: Ringmaskar · Annelida

Klass: Havsborstmaskar · Polychaeta

Ordning: Phyllodocida

Familj: Hesionidae

Släkte: Alikuhnia

Art: Alikuhnia elegans

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Alikuhnia elegans

Auktor: (Alikuhni, 1949)

title: Synonymer


text:
# Ormosia pygmaea
Ormosia pygmaea är en tvåvingeart som först beskrevs av Alexander 1912.  Ormosia pygmaea ingår i släktet Ormosia och familjen småharkrankar. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

title: Ormosia pygmaea

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|tvåvinge|datum=2013-07}}
{{Taxobox
| name = ''Ormosia pygmaea''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Djur]]
| regnum = Animalia
| phylum_sv = [[Leddjur]]
| phylum = Arthropoda
| classis_sv = [[Egentliga insekter]]
| classis = Insecta
| ordo_sv = [[Tvåvingar]]
| ordo = Diptera
| familia_sv = [[Småharkrankar]]
| familia = Limoniidae
| genus_sv =
| genus = [[Ormosia (djur)|Ormosia]]
| species_sv =
| species = '''Ormosia pygmaea'''
| taxon = Ormosia pygmaea
| taxon_authority = ([[Alexander (auktor)|Alexander]], 1912)
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| subphylum = Hexapoda
| subphylum_sv = [[Sexfotingar]]
| superfamilia = [[Tipuloidea]]
| superfamilia_sv =
| synonyms = ''Ormosia pilosa'' <small>[[William George Dietz|Dietz]], 1916</small><ref name = "col99729"/>
}}

'''''Ormosia pygmaea'''''<ref name = "col99728"/> är en [[tvåvingar|tvåvinge]]art som först beskrevs av [[Alexander (auktor)|Alexander]] 1912.  ''Ormosia pygmaea'' ingår i [[släkte]]t ''[[Ormosia (djur)|Ormosia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[småharkrankar]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga [[underart]]er finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/ormosia+pygmaea/match/1|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum= 24 september 2012 |författare= Bisby F.A., Roskov Y.R., Orrell T.M., Nicolson D., Paglinawan L.E., Bailly N., Kirk P.M., Bourgoin T., Baillargeon G., Ouvrard D. (red.)|datum= 2011|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "col99728">Alexander (1912) , Psyche 19: 166</ref>
<ref name = "source">''CCW: Catalogue of Craneflies of the World''. Oosterbroek P. , 2008-03-15</ref>
<ref name = "col99729">Dietz (1916) , Trans. Am. ent. Soc. 42: 139</ref>
</references>

[[Kategori:Småharkrankar]]
[[Kategori:Ormosia|pygmaea]]

title: Systematik

Ordning: Tvåvingar · Diptera

Överfamilj: Tipuloidea

Familj: Småharkrankar · Limoniidae

Släkte: Ormosia

Art: Ormosia pygmaea

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Ormosia pygmaea

Auktor: (Alexander, 1912)

title: Synonymer