text:
# Фараджян, Акоп Нерсесович
Акоп Нерсесович Фараджян (арм. Հակոբ Ֆարաջյան; 2 ноября 1930, Тифлис — 1 октября 1996, Ереван) — советский тяжелоатлет, тренер, чемпион СССР (1959), серебряный призёр чемпионата Европы и мира (1959). Мастер спорта СССР (1956). Заслуженный тренер СССР (1976). Награждён медалью «За трудовую доблесть» (1976).

## Биография
Родился 2 ноября 1930 года в Тифлисе.
Начал заниматься тяжёлой атлетикой в возрасте 16 лет у Павла Гумашяна. В 1955 году стал чемпионом Грузинской ССР в лёгком весе.
С 1956 года тренировался в Москве под руководством Евгения Лопатина. В 1958 году установил первый рекорд СССР в толчке. В 1959 году выиграл чемпионат СССР, проходивший в рамках II летней Спартакиады народов СССР. После этого успеха был включён в состав сборной СССР на чемпионате мира и Европы в Варшаве, где занял второе место, проиграв лишь другому советскому атлету Виктору Бушуеву. Установил 4 рекорда СССР (все в толчке).
В 1963 году перешёл на тренерскую работу в спортивном обществе «Динамо». Среди подготовленных им там атлетов был чемпион Европы и рекордсмен мира Валерий Якубовский.
В 1971 году переехал в Ереван, где продолжил заниматься тренерской деятельностью в спортивных обществах «Ашхатанк» (1971—1979) и «Зенит» (1979—1988).
В 1988—1991 годах был старшим тренером сборной Армянской ССР. С 1991 года работал заместителем директора ереванской СДЮШОР по тяжёлой атлетике. Его наиболее известным учеником, подготовленным им после переезда в Армению, был двукратный чемпион Европы, призёр чемпионата мира и Олимпийских игр Вардан Милитосян.
Умер 1 октября 1996 года. Похоронен на Шаумянском кладбище в Ереване.

title: Фараджян, Акоп Нерсесович

wikitext:
{{Спортсмен
| имя                 = [[Файл:Olympic pictogram Weightlifting.png|23px]] Акоп Фараджян
| изображение         =
| ширина              =
| описание изображения    =
| гражданство      = {{URS}}
| специализация = [[тяжёлая атлетика]]
| клуб =
| дата рождения = 2.11.1930
| место рождения = {{МР|Тифлис|в Тбилиси|Тбилиси}}, [[ЗСФСР]], [[СССР]]
| дата смерти = 1.10.1996
| место смерти = {{МС|Ереван}}, [[Армения]]
| года карьеры =
| тренеры = [[Гумашян, Павел Александрович|Павел Гумашян]] <br> [[Лопатин, Евгений Иванович|Евгений Лопатин]]
| рост =
| вес =
| медали =
{{турнир|[[Чемпионат мира по тяжёлой атлетике|Чемпионаты мира]]}}
{{медаль|Серебро|[[Чемпионат мира по тяжёлой атлетике 1959|Варшава 1959]]|до 67,5 кг}}
{{турнир|[[Чемпионат Европы по тяжёлой атлетике|Чемпионаты Европы]]}}
{{медаль|Серебро|[[Чемпионат Европы по тяжёлой атлетике 1959|Варшава 1959]]<ref>В 1959 году чемпионат Европы по тяжёлой атлетике проходил в рамках чемпионата мира.</ref>|до 67,5 кг}}
}}
{{Внешние медиафайлы
|image1 = [https://pp.vk.me/c626130/v626130677/57527/ARM-FDbO4eY.jpg Акоп Фараджян в 1983 году]
}}
'''Акоп Нерсесович Фараджян''' ({{lang-hy|Հակոբ Ֆարաջյան}}; [[2 ноября]] [[1930]], [[Тбилиси|Тифлис]] — [[1 октября]] [[1996]], [[Ереван]]) — советский [[Тяжёлая атлетика|тяжелоатлет]], тренер, чемпион СССР (1959), серебряный призёр чемпионата Европы и мира (1959). [[Мастер спорта СССР]] (1956<ref>В Комитете по физкультуре и спорту // Советский спорт (газета). — 8 января 1957, № 4. — с. 2.</ref>). [[Заслуженный тренер СССР]] (1976). Награждён [[Медаль «За трудовую доблесть»|медалью «За трудовую доблесть»]] (1976).

== Биография ==
Родился 2 ноября 1930 года в Тифлисе.

Начал заниматься тяжёлой атлетикой в возрасте 16 лет у [[Гумашян, Павел Александрович|Павла Гумашяна]]. В 1955 году стал чемпионом Грузинской ССР в лёгком весе.

С 1956 года тренировался в [[Москва|Москве]] под руководством [[Лопатин, Евгений Иванович|Евгения Лопатина]]. В 1958 году установил первый рекорд СССР в [[Толчок (тяжёлая атлетика)|толчке]]<ref>{{Cite web |url=http://olympic-weightlifting.ru/year58.htm |title=Десятые, юбилейные... |access-date=2017-01-15 |archive-date=2017-04-19 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170419171755/http://olympic-weightlifting.ru/year58.htm |url-status=live }}</ref>. В 1959 году выиграл [[Тяжёлая атлетика на летней Спартакиаде народов СССР 1959|чемпионат СССР]], проходивший в рамках [[Летняя Спартакиада народов СССР 1959|II летней Спартакиады народов СССР]]. После этого успеха был включён в состав сборной СССР на [[Чемпионат мира по тяжёлой атлетике 1959|чемпионате мира и Европы в Варшаве]], где занял второе место, проиграв лишь другому советскому атлету [[Бушуев, Виктор Георгиевич|Виктору Бушуеву]]. Установил 4 рекорда СССР (все в толчке).

В 1963 году перешёл на тренерскую работу в спортивном обществе [[Динамо (спортивное общество)|«Динамо»]]. Среди подготовленных им там атлетов был чемпион Европы и рекордсмен мира [[Якубовский, Валерий Викторович|Валерий Якубовский]].

В 1971 году переехал в Ереван, где продолжил заниматься тренерской деятельностью в спортивных обществах «Ашхатанк» (1971—1979) и [[Зенит (спортивное общество)|«Зенит»]] (1979—1988).

В 1988—1991 годах был старшим тренером сборной Армянской ССР. С 1991 года работал заместителем директора ереванской [[СДЮШОР]] по тяжёлой атлетике. Его наиболее известным учеником, подготовленным им после переезда в Армению, был двукратный чемпион Европы, призёр чемпионата мира и Олимпийских игр [[Милитосян, Вардан Ишханович|Вардан Милитосян]].

Умер 1 октября 1996 года. Похоронен на Шаумянском кладбище в Ереване.

== Примечания ==
{{примечания}}

== Ссылки ==
* [http://www.chidlovski.net/liftup/l_athleteResult.asp?a_id=385 Профиль на сайте LiftUp{{ref-en}}]
* [https://pp.vk.me/c626130/v626130677/57513/qPd2zlj-Z8A.jpg Наставник]
* {{cite web|author=|datepublished=|url=http://www.anunner.com/name/biography/%D5%80%D4%B1%D4%BF%D5%88%D4%B2_%D5%96%D4%B1%D5%90%D4%B1%D5%8B%D5%85%D4%B1%D5%86_%D5%86%D4%B5%D5%90%D5%8D%D4%B5%D5%8D%D4%BB|title=Профиль на сайте Anunner.com|lang=hy|publisher=|access-date=|archive-url=https://www.webcitation.org/6nb1pWrnt?url=http://www.anunner.com/name/biography/%D5%80%D4%B1%D4%BF%D5%88%D4%B2_%D5%96%D4%B1%D5%90%D4%B1%D5%8B%D5%85%D4%B1%D5%86_%D5%86%D4%B5%D5%90%D5%8D%D4%B5%D5%8D%D4%BB|archive-date=2017-01-18|url-status=live}}

{{Внешние ссылки}}

[[Категория:Тяжелоатлеты СССР]]
[[Категория:Чемпионы СССР по тяжёлой атлетике]]
[[Категория:Мастера спорта СССР]]
[[Категория:Тренеры СССР по тяжёлой атлетике]]
[[Категория:Заслуженные тренеры СССР]]
[[Категория:Награждённые медалью «За трудовую доблесть»]]
[[Категория:Похороненные на Шаумянском кладбище]]

title: Личная информация

Пол: мужской

Страна: СССР

Специализация: тяжёлая атлетика

Дата рождения: 2 ноября 1930

Место рождения: Тифлис, ЗСФСР, СССР

Дата смерти: 1 октября 1996 (65 лет)

Место смерти: Ереван, Армения

Тренеры: Павел Гумашян · Евгений Лопатин

Серебро: Варшава 1959 · до 67,5 кг


text:
# Gerbaix
Gerbaix é uma comuna francesa na região administrativa de Auvérnia-Ródano-Alpes, no departamento de Saboia. Estende-se por uma área de 6,91 km². Em 2010 a comuna tinha 436 habitantes (densidade: 63,1 hab./km²).

wikiname: ptwiki

title: Gerbaix

in_language: pt

wikitext:
{{Info/Comuna da França
|nome         = Gerbaix
|região       = Auvérnia-Ródano-Alpes
|departamento = Saboia
|área         = 6.91
|altitude     =
|latP         = N| latG = 45| latM = 36|latS = 38
|lonP         = E| lonG = 5| lonM = 44|lonS = 52
|população    = 322
|densidade    = auto
|censo        = 1999
|insee        = 73122
|insee_ref    = s
|códpostal    = 73470 <!-- Código postal -->
|mapa         = <!-- Insira apenas o nome da imagem -->
|mapaX        = <!-- Coordenada X no mapa -->
|mapaY        = <!-- Coordenada Y no mapa -->
|escudo       = <!-- Insira apenas o nome da imagem -->
|bandeira     = <!-- Insira apenas o nome da imagem -->
|imagem       =  Église St Georges Gerbaix 5.jpg
|legenda      = <!-- Legenda para a imagem -->
|gentílico    =
|website      =
|notas        =
}}
'''Gerbaix''' é uma [[comuna francesa]] na [[Regiões administrativas francesas|região administrativa]] de [[Auvérnia-Ródano-Alpes]], no [[Departamentos franceses|departamento]] de [[Saboia]]. Estende-se por uma área de 6,91 [[Quilómetro quadrado|km²]]. {{Pop comuna francesa2|73122|6.91}}

{{Referências}}
{{Comunas do departamento da Saboia}}
{{esboço-geofr}}

[[Categoria:Comunas da Saboia (departamento)]]

title: Localização

Localização: · GerbaixLocalização de Gerbaix na França

País: França

Região: Auvérnia-Ródano-Alpes

Departamento: Saboia

title: Características geográficas

Densidade: 63,1 hab./km²


text:
# Castro Fútbol Club
El Castro Fútbol Club es un equipo de fútbol de Castro-Urdiales (Cantabria, España). Fundado en 1952, milita actualmente en el grupo III de la Tercera Federación de España.

## Historia
El club fue fundado en el año 1952 por un grupo de destacados aficionados, a cuyo frente estaba el alcalde de Castro-Urdiales, Vicente Herrera Díaz. Desde un principio el club ha llevado en sus camisetas los colores rojos y el pantalón negro. Dos años tardó el equipo en ascender de Segunda Categoría Regional a la Primera Regional, hasta conseguir el ascenso a la Tercera División, después de más de doce intentos, logrando este éxito en la temporada 1978-1979, tras acabar segundo, detrás de la Gimnástica de Torrelavega. En la temporada 1988-89 logró el subcampeonato de liga en la Tercera División Cántabra. Además en las temporadas 1993-94 y 1997-98 disputó la liguilla de ascenso a la Segunda División B, aunque en ninguna de las dos ocasiones logró el objetivo del ascenso, quedando clasificado último de grupo en ambas ocasiones. En total ha militado durante 42 temporadas en Tercera, 38 de ellas en 3.ª División. Un periodo que incluye desde la temporada 1979-80 hasta la 1998-99, la 2000-01 a la 2017-18 y desde la 2020-21 a la actualidad.
Ha participado en siete ocasiones en la competición copera española, su mejor participación fue en la Copa del Rey de la temporada 1992-93. Tras quedar exento en la primera ronda, cayó eliminado en la segunda por la Gimnástica de Torrelavega. A pesar de ganar en la ida por 3-1, los gimnásticos remontaron con un 4-0 en la vuelta. Su primera participación fue en 1979, tras ascender por primera vez a la Tercera División y la más reseñable al año siguiente cuando se enfrentó a doble partido al Athletic Club, recibiendo sendas goleadas de los rojiblancos: 0-3 en casa y 5-1 en feudo bilbaíno.
A pesar de su fundación en los años 50 el club celebró su centenario en 2024, tomando como referencia no la creación del mismo, si no la del Castro Foot-ball Club, el cual compitió de forma esporádica hasta su desaparición en 1934.

## Uniforme
- Primer uniforme: camiseta roja con media franja oblicua negra, pantalón y medias negras.
- Segundo uniforme: camiseta verde con media franja oblicua blanca y pantalón medias verdes.

## Historial
- Temporadas en Primera División: 0
- Temporadas en Segunda División: 0
- Temporadas en Primera Federación: 0
- Temporadas en Segunda Federación: 0
- Temporadas en Tercera: 42
- Participaciones en Copa del Rey (7): (1979-80, 1980-81, 1983-84, 1985-86, 1990-91, 1991-92 y 1992-93)

## Trayectoria
| Temporada | Nivel | Categoría           | Posición | Copa del Rey |
| --------- | ----- | ------------------- | -------- | ------------ |
| 1978-79   | 5     | Regional Preferente | 2.º      |              |
| 1979-80   | 4     | 3.ª División        | 4.º      | 1.ª ronda    |
| 1980-81   | 4     | 3.ª División        | 12.º     | 1.ª ronda    |
| 1981-82   | 4     | 3.ª División        | 7.º      |              |
| 1982-83   | 4     | 3.ª División        | 6.º      |              |
| 1983-84   | 4     | 3.ª División        | 15.º     | 1.ª ronda    |
| 1984-85   | 4     | 3.ª División        | 3.º      |              |
| 1985-86   | 4     | 3.ª División        | 16.º     | 1.ª ronda    |
| 1986-87   | 4     | 3.ª División        | 7.º      |              |
| 1987-88   | 4     | 3.ª División        | 3.º      |              |
| 1988-89   | 4     | 3.ª División        | 2.º      |              |
| 1989-90   | 4     | 3.ª División        | 5.º      |              |
| 1990-91   | 4     | 3.ª División        | 7.º      | 1.ª ronda    |
| 1991-92   | 4     | 3.ª División        | 6.º      | 1.ª ronda    |
| 1992-93   | 4     | 3.ª División        | 10.º     | 2.ª ronda    |
| 1993-94   | 4     | 3.ª División        | 4.º      |              |
| 1994-95   | 4     | 3.ª División        | 10.º     |              |
| 1995-96   | 4     | 3.ª División        | 6.º      |              |
| 1996-97   | 4     | 3.ª División        | 10.º     |              |
| 1997-98   | 4     | 3.ª División        | 4.º      |              |
| 1998-99   | 4     | 3.ª División        | 16.º     |              |
| 1999-2000 | 5     | Regional Preferente | 3.º      |              |
| 2000-01   | 4     | 3.ª División        | 15.º     |              |
| 2001-02   | 4     | 3.ª División        | 9.º      |              |
| 2002-03   | 4     | 3.ª División        | 6.º      |              |
| 2003-04   | 4     | 3.ª División        | 17.º     |              |
| 2004-05   | 4     | 3.ª División        | 10.º     |              |
| 2005-06   | 4     | 3.ª División        | 9.º      |              |
| 2006-07   | 4     | 3.ª División        | 8.º      |              |
| 2007-08   | 4     | 3.ª División        | 14.º     |              |
| 2008-09   | 4     | 3.ª División        | 8.º      |              |
| 2009-10   | 4     | 3.ª División        | 15.º     |              |

| Temporada | Nivel | Categoría           | Posición | Copa del Rey |
| --------- | ----- | ------------------- | -------- | ------------ |
| 2010-11   | 4     | 3.ª División        | 17.º     |              |
| 2011-12   | 4     | 3.ª División        | 10.º     |              |
| 2012-13   | 4     | 3.ª División        | 5.º      |              |
| 2013-14   | 4     | 3.ª División        | 14.º     |              |
| 2014-15   | 4     | 3.ª División        | 9.º      |              |
| 2015-16   | 4     | 3.ª División        | 6.º      |              |
| 2016-17   | 4     | 3.ª División        | 16.º     |              |
| 2017-18   | 4     | 3.ª División        | 20.º     |              |
| 2018-19   | 5     | Regional Preferente | 5.º      |              |
| 2019-20   | 5     | Regional Preferente | 2.º      |              |
| 2020-21   | 4     | 3.ª División        | 14.º     |              |
| 2021-22   | 5     | 3.ª División RFEF   | 11.ª     |              |
| 2022-23   | 5     | 3.ª Federación      | 13.º     |              |
| 2023-24   | 5     | 3.ª Federación      | 8.º      |              |
| 2024-25   | 5     | 3.ª Federación      |          |              |

## Palmarés

### Torneos autonómicos
- Campeonato de Cantabria Aficionados (3): 1975, 1976 y 1979.
- Subcampeón del Campeonato de Cantabria de Aficionados (1): 1978.
- Subcampeón de la fase autonómica de Cantabria de la Copa RFEF (1): 2009-10.

### Trofeos amistosos
- Trofeo Ciudad de Castro (1): 1984[1]
  - Subcampeón del Trofeo del Excelentísimo Ayuntamiento de Astillero (1): 1979[2]

## Filial
El club mantuvo durante dos temporadas un equipo filial, el Castro B: en su primera temporada (2006-07) el Castro B se proclamó subcampeón de Segunda Regional, logrando el ascenso de categoría. La siguiente temporada (2007-08) militó en  Primera Regional, alcanzando el 17º puesto y descendiendo de nuevo a Segunda Regional; sin embargo no salió a competir de cara a la campaña 2008-09.

wikiname: eswiki

title: Castro Fútbol Club

in_language: es

wikitext:
{{Ficha de equipo de fútbol |
  Nombre Completo       = Castro Fútbol Club |
  Nombre                = Castro |
  Fundación             = 1952 ({{edad|1|1|1952}}) |
  Estadio               = [[Estadio Riomar]] |
  Capacidad             = 1200 |
  Presidente            = [[Archivo:Flag of Spain.svg|20px|español]] Agapito Pastor Fernández-Cuesta|
  Entrenador            = [[Archivo:Flag of Spain.svg|20px|español]] José Antonio Güemes Jato|
  Liga                  = [[Tercera Federación]] (Grupo III) |
  temporada             = [[Tercera Federación - Grupo III 2023-24|2023-24]]|
  posición              = 8.º |
  actualidad           = {{bandera|España}} [[Tercera Federación - Grupo III 2024-25|Tercera Federación 2024-25]] (Grupo III)|
  pattern_la1=|pattern_b1= _blackrightsash|pattern_ra1=|
  leftarm1=ff0000|body1=ff0000|rightarm1=ff0000|shorts1=000000|socks1=000000|
  pattern_la2=|pattern_b2= _whiterightsash|pattern_ra2=|
  leftarm2=12b322|body2=12b322|rightarm2=12b322|shorts2=12b322|socks2=12b322|
  }}
El '''Castro Fútbol Club''' es un equipo de fútbol de [[Castro-Urdiales]] ([[Cantabria]], [[España]]). Fundado en 1952, milita actualmente en el [[Tercera Federación (Grupo III)|grupo III]] de la [[Tercera Federación]] de [[España]].

== Historia ==
El club fue fundado en el año 1952 por un grupo de destacados aficionados, a cuyo frente estaba el alcalde de [[Castro-Urdiales]], Vicente Herrera Díaz. Desde un principio el club ha llevado en sus camisetas los colores rojos y el pantalón negro. Dos años tardó el equipo en ascender de Segunda Categoría Regional a la Primera Regional, hasta conseguir el ascenso a la [[Tercera División de España|Tercera División]], después de más de doce intentos, logrando este éxito en la temporada 1978-1979, tras acabar segundo, detrás de la [[Real Sociedad Gimnástica de Torrelavega|Gimnástica de Torrelavega]]. En la temporada [[Anexo:Tercera División de España 1988-89 (Grupo III)|1988-89]] logró el subcampeonato de liga en la Tercera División Cántabra. Además en las temporadas [[Anexo:Promoción de ascenso a Segunda División B de España 1994|1993-94]] y [[Anexo:Promoción de ascenso a Segunda División B de España 1998|1997-98]] disputó la liguilla de ascenso a la [[Segunda División B de España|Segunda División B]], aunque en ninguna de las dos ocasiones logró el objetivo del ascenso, quedando clasificado último de grupo en ambas ocasiones. En total ha militado durante 42 temporadas en [[Tercera Federación|Tercera]], 38 de ellas en 3.ª División. Un periodo que incluye desde la temporada 1979-80 hasta la 1998-99, la 2000-01 a la 2017-18 y desde la 2020-21 a la actualidad.

Ha participado en siete ocasiones en la competición copera española, su mejor participación fue en la [[Copa del Rey]] de la temporada [[Copa del Rey de fútbol 1992-93|1992-93]]. Tras quedar exento en la primera ronda, cayó eliminado en la segunda por la [[Real Sociedad Gimnástica de Torrelavega|Gimnástica de Torrelavega]]. A pesar de ganar en la ida por 3-1, los ''gimnásticos'' remontaron con un 4-0 en la vuelta. Su primera participación fue en [[Copa del Rey de fútbol 1979-80|1979]], tras ascender por primera vez a la [[Tercera División de España|Tercera División]] y la más reseñable al año siguiente cuando se enfrentó a doble partido al [[Athletic Club]], recibiendo sendas goleadas de los ''rojiblancos'': 0-3 en casa y 5-1 en feudo bilbaíno.

A pesar de su fundación en los años 50 el club celebró su centenario en 2024, tomando como referencia no la creación del mismo, si no la del Castro Foot-ball Club, el cual compitió de forma esporádica hasta su desaparición en 1934.

== Uniforme ==
* '''Primer uniforme''': camiseta roja con media franja oblicua negra, pantalón y medias negras.
* '''Segundo uniforme''': camiseta verde con media franja oblicua blanca y pantalón medias verdes.

== Historial ==
* '''Temporadas en [[Primera División de España|Primera División]]''': 0
* '''Temporadas en [[Segunda División de España|Segunda División]]''': 0
* '''Temporadas en [[Primera Federación]]''': 0
* '''Temporadas en [[Segunda Federación]]''': 0
* '''Temporadas en [[Tercera Federación|Tercera]]''': 42
* '''Participaciones en [[Copa del Rey]]''' (7): ([[Copa del Rey de fútbol 1979-80|1979-80]], [[Copa del Rey de fútbol 1980-81|1980-81]], [[Copa del Rey de fútbol 1983-84|1983-84]], [[Copa del Rey de fútbol 1985-86|1985-86]], [[Copa del Rey de fútbol 1990-91|1990-91]], [[Copa del Rey de fútbol 1991-92|1991-92]] y [[Copa del Rey de fútbol 1992-93|1992-93]])

== Trayectoria ==
{|
|valign="top" width=50%|
{|  class="wikitable"
|- style="background:#f0f6fa;"
!'''Temporada'''
!'''Nivel'''
!'''Categoría'''
!'''Posición'''
![[Copa del Rey]]
|-
|style="background:#CECE1B;" align="center"|1978-79
|style="background:#CECE1B;" align="center"|5
|style="background:#CECE1B;" align="center"|[[Regional Preferente de Cantabria|Regional Preferente]]
|style="background:#CECE1B;" align="center"|2.º
!style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 1979-80 (Grupo II)|1979-80]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4.º
|style="background:#efefef;" align="center"|[[Copa del Rey de fútbol 1979-80|1.ª ronda]]
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 1980-81 (Grupo II)|1980-81]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|12.º
|style="background:#efefef;" align="center"|[[Copa del Rey de fútbol 1980-81|1.ª ronda]]
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 1981-82 (Grupo II)|1981-82]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|7.º
!style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 1982-83 (Grupo II)|1982-83]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|6.º
!style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 1983-84 (Grupo II)|1983-84]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|15.º
|style="background:#efefef;" align="center"|[[Copa del Rey de fútbol 1983-84|1.ª ronda]]
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 1984-85 (Grupo II)|1984-85]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|3.º
!style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 1985-86 (Grupo II)|1985-86]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|16.º
|style="background:#efefef;" align="center"|[[Copa del Rey de fútbol 1985-86|1.ª ronda]]
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 1986-87 (Grupo III)|1986-87]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|7.º
!style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 1987-88 (Grupo III)|1987-88]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|3.º
!style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 1988-89 (Grupo III)|1988-89]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|2.º
!style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 1989-90 (Grupo III)|1989-90]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|5.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España 1990-91|1990-91]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|7.º
|style="background:#efefef;" align="center"|[[Copa del Rey de fútbol 1990-91|1.ª ronda]]
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España 1991-92|1991-92]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|6.º
|style="background:#efefef;" align="center"|[[Copa del Rey de fútbol 1991-92|1.ª ronda]]
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España 1992-93|1992-93]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|10.º
|style="background:#efefef;" align="center"|[[Copa del Rey de fútbol 1992-93|2.ª ronda]]
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España 1993-94|1993-94]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España 1994-95|1994-95]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|10.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España 1995-96|1995-96]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|6.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 1996-97 (Grupo III)|1996-97]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|10.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España 1997-98|1997-98]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España 1998-99|1998-99]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|16.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#CECE1B;" align="center"|1999-2000
|style="background:#CECE1B;" align="center"|5
|style="background:#CECE1B;" align="center"|[[Regional Preferente de Cantabria|Regional Preferente]]
|style="background:#CECE1B;" align="center"|3.º
!style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 2000-01 (Grupo III)|2000-01]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|15.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España 2001-02|2001-02]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|9.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España 2002-03|2002-03]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|6.º
! style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 2003-04 (Grupo III)|2003-04]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|17.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 2004-05 (Grupo III)|2004-05]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|10.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España 2005-06|2005-06]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|9.º
! style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España 2006-07|2006-07]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|8.º
! style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 2007-08 (Grupo III)|2007-08]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|14.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 2008-09 (Grupo III)|2008-09]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|8.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 2007-08 (Grupo III)|2009-10]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|15.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|}
|valign="top" width=50%|
{|  class="wikitable"
|- style="background:#f0f6fa;"
!'''Temporada'''
!'''Nivel'''
!'''Categoría'''
!'''Posición'''
![[Copa del Rey]]
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 2010-11 (Grupo III)|2010-11]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|17.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 2011-12 (Grupo III)|2011-12]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|10.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 2012-13 (Grupo III)|2012-13]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|5.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 2013-14 (Grupo III)|2013-14]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|14.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 2014-15 (Grupo III)|2014-15]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|9.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 2015-16 (Grupo III)|2015-16]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|6.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 2016-17 (Grupo III)|2016-17]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|16.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 2017-18 (Grupo III)|2017-18]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|20.º
|style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#CECE1B;" align="center"|2018-19
|style="background:#CECE1B;" align="center"|5
|style="background:#CECE1B;" align="center"|[[Regional Preferente de Cantabria|Regional Preferente]]
|style="background:#CECE1B;" align="center"|5.º
!style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#CECE1B;" align="center"|2019-20
|style="background:#CECE1B;" align="center"|5
|style="background:#CECE1B;" align="center"|[[Regional Preferente de Cantabria|Regional Preferente]]
|style="background:#CECE1B;" align="center"|2.º
!style="background:#efefef;" align="center"|
|-
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Anexo:Tercera División de España 2020-21 (Grupo III)|2020-21]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|4
|style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División de España|3.ª División]]
|style="background:#FF7F00;" align="center"|14.º
!style="background:#efefef;" align="center"|
|-
| style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera División RFEF 2021-22 (Grupo III)|2021-22]]
| style="background:#FF7F00;" align="center"|5
| style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera Federación|3.ª División RFEF]]
| style="background:#FF7F00;" align="center"|11.ª
| style="background:#efefef;" align="center"|
|-
| style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera Federación - Grupo III 2022-23|2022-23]]
| style="background:#FF7F00;" align="center"|5
| style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera Federación|3.ª Federación]]
| style="background:#FF7F00;" align="center"|13.º
| style="background:#efefef;" align="center"|
|-
| style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera Federación - Grupo III 2023-24|2023-24]]
| style="background:#FF7F00;" align="center"|5
| style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera Federación|3.ª Federación]]
| style="background:#FF7F00;" align="center"|8.º
| style="background:#efefef;" align="center"|
|-
| style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera Federación - Grupo III 2024-25|2024-25]]
| style="background:#FF7F00;" align="center"|5
| style="background:#FF7F00;" align="center"|[[Tercera Federación|3.ª Federación]]
| style="background:#FF7F00;" align="center"|
| style="background:#efefef;" align="center"|
|}
|}

== Palmarés ==
=== Torneos autonómicos ===
* {{oro}} '''Campeonato de Cantabria Aficionados (3):''' 1975, 1976 y 1979.
* {{plata}} Subcampeón del Campeonato de Cantabria de Aficionados (1): 1978.
* {{plata}} Subcampeón de la [[Copa Real Federación Española de Fútbol (fase autonómica de Cantabria)|fase autonómica de Cantabria de la Copa RFEF]] (1): 2009-10.

=== Trofeos amistosos ===
* '''Trofeo Ciudad de Castro (1):''' 1984<ref>Goleada de la Gimnástica y victoria del Castro en su torneo, ''El Diario Montañés'', 19 de agosto de 1984, p.48</ref>
** Subcampeón del Trofeo del Excelentísimo Ayuntamiento de Astillero (1): 1979<ref>El Unión Club ganó con facilidad al Castro, ''El Diario Montañés'', 15 de agosto de 1979, p.29</ref>

== Filial ==
El club mantuvo durante dos temporadas un equipo filial, el '''Castro B''': en su primera temporada (2006-07) el Castro B se proclamó subcampeón de [[Segunda Regional de Cantabria|Segunda Regional]], logrando el ascenso de categoría. La siguiente temporada (2007-08) militó en  [[Primera Regional de Cantabria|Primera Regional]], alcanzando el 17º puesto y descendiendo de nuevo a Segunda Regional; sin embargo no salió a competir de cara a la campaña 2008-09.

== Referencias ==
{{listaref}}

== Enlaces externos ==
* [http://castrofutbolclub.es/ Web oficial del Castro Fútbol Club]
* [http://www.futbolme.com/col/index_equipo.asp?modo_e=7&id_equipo=437&id_torneo=0 Web del Castro en Futbolme.com]

{{Control de autoridades}}
[[Categoría:Equipos de la Tercera Federación - Grupo III]]
[[Categoría:Equipos de fútbol fundados en 1952]]
[[Categoría:Fútbol en España en 1952]]
[[Categoría:Deporte en Castro-Urdiales]]

title: Datos generales

Nombre: Castro Fútbol Club

Presidente: Agapito Pastor Fernández-Cuesta

Entrenador: José Antonio Güemes Jato

title: Instalaciones

Estadio: Estadio Riomar

Titular: Alternativo

title: Última temporada

Liga: Tercera Federación (Grupo III)

title: Actualidad

Actualidad: Tercera Federación 2024-25 (Grupo III)


text:
# ジョゼフ・S・パルヴァー
ジョゼフ・S・パルヴァー（Joseph S. Pulver Sr., 1955年7月5日 - 2020年4月24日） は、アメリカ合衆国のホラー作家・編集者。
ホラー小説や詩を手掛けた。
ニューヨーク州スケネクタディ郡生まれ。晩年はドイツに住んでいた。

## クトゥルフ神話
クトゥルフ神話を手掛けているが、作品が邦訳されておらず、日本では事典類などを介して、断片的に設定だけ知られている。パルヴァ―が創造した神を下記に列挙する。
- 旧神：オスカルト、エィロワ、アダイドゥ、アリトライ=ティイ、ゼヒレーテ、ほか
- クトゥルフの一族：カソグサ、ヌクトーサとヌクトルー、ドヌムル
- ウトゥルス＝フルエフル
- ミイヴルスとヴンヴロト

wikiname: jawiki

title: ジョゼフ・S・パルヴァー

in_language: ja

wikitext:
{{出典の明記|date=2021年3月4日 (木) 15:25 (UTC)|ソートキー=人2020年没}}
[[File: Joseph_S._Pulver,_Sr.jpg|250px|thumb|ジョゼフ・S・パルヴァー]]
'''ジョゼフ・S・パルヴァー'''（Joseph S. Pulver Sr., [[1955年]][[7月5日]] - [[2020年]][[4月24日]]<ref name="locusmag.com">{{cite web |url=https://locusmag.com/2020/04/joseph-s-pulver-sr-1955-2020/ |title=Joseph S. Pulver, Sr. (1955-2020) |date=2020-04-24 |website=LOCUS |accessdate=2025-04-24 |publisher=Locus Publications.}}</ref>） は、[[アメリカ合衆国]]のホラー作家・編集者。

ホラー小説や詩を手掛けた。

[[ニューヨーク州]][[スケネクタディ郡 (ニューヨーク州)|スケネクタディ郡]]生まれ。晩年は[[ドイツ]]に住んでいた<ref name="locusmag.com" />。

==クトゥルフ神話==
[[クトゥルフ神話]]を手掛けているが、作品が邦訳されておらず、日本では事典類などを介して、断片的に設定だけ知られている。パルヴァ―が創造した神を下記に列挙する。
*[[旧神]]：オスカルト、エィロワ、アダイドゥ、アリトライ=ティイ、ゼヒレーテ、ほか
*[[クトゥルフの一族]]：カソグサ、[[ヌクトーサとヌクトルー]]、ドヌムル
*[[ウトゥルス＝フルエフル]]
*[[ミイヴルスとヴンヴロト]]

== 脚注 ==
{{脚注ヘルプ}}
{{Reflist}}{{Writer-substub}}
{{Normdaten}}
{{DEFAULTSORT:はるうああ しよせふ}}
[[Category:アメリカ合衆国のホラー作家]]
[[Category:1955年生]]
[[Category:2020年没]]


text:
# Rieschweiler-Mühlbach
Rieschweiler-Mühlbach è un comune di 2.214 abitanti della Renania-Palatinato, in Germania.
Appartiene al circondario (Landkreis) del Palatinato sudoccidentale (targa PS) ed è parte della comunità amministrativa (Verbandsgemeinde) di Thaleischweiler-Wallhalben.

wikiname: itwiki

title: Rieschweiler-Mühlbach

in_language: it

wikitext:
{{S|centri abitati della Renania-Palatinato}}
{{Divisione amministrativa
|Nome = Rieschweiler-Mühlbach
|Nome ufficiale =
|Panorama = Rieschweiler-evangelische Kirche-01-gje.jpg
|Didascalia =
|Bandiera =
|Stato = DEU
|Grado amministrativo = 4
|Tipo =
|Divisione amm grado 1 = Renania-Palatinato
|Divisione amm grado 2 = no
|Divisione amm grado 3 = Palatinato Sudoccidentale
|Raggruppamento = [[Verbandsgemeinde Thaleischweiler-Wallhalben|Thaleischweiler-Wallhalben]]
|Amministratore locale =
|Partito =
|Data elezione =
|Data istituzione =
|Data soppressione =
|Latitudine decimale =
|Longitudine decimale =
|Latitudine gradi = 49
|Latitudine minuti = 15
|Latitudine secondi =
|Latitudine NS = N
|Longitudine gradi = 07
|Longitudine minuti = 30
|Longitudine secondi =
|Longitudine EW = E
|Altitudine = 320
|Abitanti = 2214
|Note abitanti =
|Aggiornamento abitanti = 31-12-2009
|Sottodivisioni =
|Divisioni confinanti =
|Codice statistico =
|Codice catastale =
|Nome abitanti =
|Patrono =
|Festivo =
|Mappa = Rieschweiler-Mühlbach in PS.svg
|Didascalia mappa =
|Sito = http://www.vg-thaleischweiler-froeschen.de/
}}
'''Rieschweiler-Mühlbach''' è un [[Comuni della Germania|comune]] di 2.214 abitanti della [[Renania-Palatinato]], in [[Germania]].
Appartiene al [[circondari della Germania|circondario]] (''Landkreis'') del [[Circondario del Palatinato Sudoccidentale|Palatinato sudoccidentale]] ([[Targhe d'immatricolazione tedesche|targa]] PS) ed è parte della [[comunità amministrative della Germania|comunità amministrativa]] (''Verbandsgemeinde'') di [[Verbandsgemeinde Thaleischweiler-Wallhalben|Thaleischweiler-Wallhalben]].

==Note==
<references/>

==Altri progetti==
{{interprogetto}}

==Collegamenti esterni==
* {{cita web|1=http://www.vg-thaleischweiler-froeschen.de/|2=Sito ufficiale|lingua=de|accesso=6 agosto 2011|urlarchivio=https://web.archive.org/web/20071226011302/http://www.vg-thaleischweiler-froeschen.de/|dataarchivio=26 dicembre 2007|urlmorto=sì}}

{{Circondario del Palatinato sudoccidentale}}

{{Controllo di autorità}}
{{Portale|Germania}}

[[Categoria:Comuni del circondario del Palatinato sudoccidentale]]

title: Localizzazione

Stato: Germania

Land: Renania-Palatinato

Distretto: Non presente

Circondario: Palatinato Sudoccidentale

title: Territorio

title: Altre informazioni

Targa: PS

Comunità amministrativa: Thaleischweiler-Wallhalben

title: Cartografia

Cartografia:
Rieschweiler-Mühlbach
Rieschweiler-Mühlbach – Mappa


text:
# Роза Хутір (гірськолижний центр)
«Ро́за Хутір» — цілорічний гірський курорт, розташований на берегах річки Мзимта і гірських схилах на південь від неї в Адлерському районі Сочі.
На курорті працюють 28 канатних доріг, загальна довжина гірськолижних трас становить 102 км, є 14 готелів, а також власний пляж на чорноморському узбережжі. У зимовий сезон 2017/2018 курорт прийняв 920 тис. відвідувачів. У лютому 2014 року став місцем проведення змагань XXII зимових Олімпійських ігор з гірськолижного спорту, сноуборду та фристайлу.

## Місце розташування
Гірськолижний курорт розташований за 4 км від селища Естосадок, що входить до складу Краснополянського селищного округу, і знаходиться за 40 км від Адлера, біля підніжжя Головного Кавказького хребта. Від міжнародного аеропорту Адлер до курорту можна дістатися суміщеною автомобільно-залізницею за 30 хвилин. З Сочі курсує електропоїзд «Ласточка».
Територія гірськолижного комплексу «Роза Хутір» охоплює приблизно 1820 гектар північного, північно-східного і південного схилів хребта А\бга, піднімаючись від річки Мзимта з позначки 575 метрів над рівнем моря вгору до вершини гірського хребта в районі вершини Кам'яний Стовп до позначки 2509 метрів над рівнем моря .

## Історія проєкту

### Розвиток гірськолижного комплексу
Будівництво курорту розпочалося задовго до ухвалення рішення про проведення Зимової Олімпіади у Сочі. У 2003 році "Інтеррос" створив компанію з девелопменту гірськолижного курорту «Роза Хутір» у районі селища Естосадок. У квітні 2013 року стало відомо, що ГМК "Норильський нікель" вкладе $336 млн у гірськолижний курорт та Олімпійське село в обмін на частку в проєктах.
У грудні 2010 року були запущені в експлуатацію 4 витяги: «Олімпія» (560 м — 1150 м над рівнем моря), «Заповідний Ліс» (1150—1340м), «Кавказький експрес» (1340—2320м), шестикрісельний витяг (940—1360 м над рівнем моря). Загальна протяжність гірськолижних трас становила 38 км, зокрема олімпійських — 9 км. Близько 50 гектарів гірськолижних трас було обладнано системою штучного снігування. Надалі протяжність олімпійських гірськолижних трас становила 20 км, а загальна довжина всіх трас — 102 км.
Загальний обсяг інвестицій у «Розу Хутір» склав 69 млрд рублів, з яких 55,7 млрд — кредитна лінія, відкрита Зовнішекономбанком. Будівництво комплексу велося компанією "Інтеррос" Володимира Потаніна. Спочатку управління «Роза Хутіром» здійснювала французька Compagnie des Alpes, що має досвід управління найбільшими альпійськими гірськолижними курортами.
Під час будівництва олімпійських об'єктів враховувалися всі вимоги Міжнародного олімпійського комітету, Міжнародної федерації лижного спорту (FIS) та спортсменів. Відповідно до «Програми будівництва Олімпійських об'єктів та розвитку міста Сочі як гірничокліматичного курорту», компанія «Роза Хутір» була відповідальним виконавцем з будівництва наступних олімпійських об'єктів: гірськолижний центр, сноуборд-парк, фрістайл-центр, гірське олімпійське село.

Некомерційні витрати виключно під Олімпійські ігри становили 16 млрд рублів. Володимир Потанін (власник ХК «Інтеррос») заявив у 2012 році:
«Говоримо про шістнадцять мільярдів рублів <витрат на Олімпійські ігри>… Ми всі обрахували, дали цифри. Держава визнає вісім мільярдів, чотири відкидає і стільки залишається під питанням»
У листопаді 2015 року ЗМІ повідомили, що ТОВ «Роза Хутір» підписало угоду з Сочинським національним парком та Росмайном про сервітут додаткової земельної ділянки розміром 541 га, в результаті цього площа курорту практично подвоїлася. Наприкінці червня 2016 року Державна дума прийняла поправки до закону «Про природні території, що особливо охороняються» (ООПТ), що дозволяють створювати на території всіх російських заповідників «біосферні полігони». Восени того ж року ЗМІ опублікували схему з позначенням кордонів нових курортів «Газпрому» («Лаура») та «Роза Хутір», які планувалося збудувати на території Кавказького заповідника, скориставшись новим законодавством.

### Спортивні події на гірськолижному комплексі «Роза Хутір»
У лютому 2011 року відбулися перші міжнародні змагання на трасах комплексу «Роза Хутір»: у рамках етапу Кубка Європи чоловіки та жінки змагалися у швидкісному спуску та супергіганті.
У лютому 2012 року на гірськолижному курорті «Роза Хутір» відбулися вперше в Росії та на всьому пострадянському просторі змагання етапу Кубка світу з гірськолижного спорту.
У 2014 році «Роза Хутір» став одним з ключових об'єктів XXII зимових Олімпійських ігор та місцем проведення змагань з гірськолижного спорту, сноуборду та фрістайлу.
У лютому 2016 року гірськолижний центр «Роза Хутір» став місцем проведення чемпіонату світу з гірськолижного спорту серед юніорів.
У лютому 2017 року у гірськолижному центрі «Роза Хутір» відбулися змагання Всесвітніх військових ігор.

### Екокурорт концепції
Концепція екокурорту, прийнята компанією «Роза Хутір» у співпраці з екологічними організаціями, включала дотримання забудовниками екологічних стандартів та нормативів, проведення природоохоронних заходів на території Сочинського національного парку, а також підтримку екологічного туризму та освітніх проєктів у галузі екології..

Генеральний директор «Інтерросу» Сергій Барбашов характеризував екологічну політику компанії наступним чином :
<Ми вирішили> «зводити зразковий екокурорт — не лише щодо дружнього ставлення до навколишнього середовища, а й для здійснення програм з екотуризму. Місця там заповідні — територія Сочинського національного парку (СНП). Тому було проведено і надалі детально враховано ретельну екологічну експертизу . Моніторинг проводила група авторитетних експертів, включаючи спеціалістів СНП. Все будівництво йшло за „зеленим“ планом. Застосовувалися „точкова“ вирубка дерев та компенсаційна посадка. Найбільш цінна порода для тутешніх місць — каштани. Ми посадили 25 800 молодих каштанів замість вирубаних на території площею 50 га. З будівництва були пересаджені рослини, занесені до Червоної книги Росії, переселені рідкісні види жаб і ящірок. Щороку ми висаджуємо саджанці ялиць на висоті 1150 метрів над рівнем моря».
Однак надалі екологічні організації різко критикували плани розширення курортів «Роза Хутір» та «Лаура» (Газпрому) у межах Сочинського заказника.
У лютому 2018 року керівництво курорту оголосило про посилення екологічної складової та прийняття нової програми сталого розвитку.

## Інфраструктура гірського курорту
Об'єкти гірськолижного курорту «Роза Хутір» розташовані на схилах хребта Аїбга на різних відмітках за висотою від 560 метрів від рівня моря («Роза Долина») до 2320—2509 метрів («Роза Пік», пік Кам'яний Стовп). Володимир Потанін схарактеризував інфраструктуру курорту так:
"Для проєктування «Рози Хутір» ми запрошували найкращих фвхівців світу. <…> Вони сказали, що в районі Червоної Поляни знаходяться найкращі з поки що незадіяних місць для гірськолижного катання. Адже за «Розою Хутір» знаходиться ще кілька чудових для катання долин. І якщо всі майбутні центри об'єднати єдиною системою витягів, то вийде не гірше ніж у знаменитих трьох долинах. Можливо, тому мене свого часу спонукало сказати, що в Червоній Поляні ми збудуємо свій Куршевель "

### Зимовий відпочинок
Гірськолижна зона комплексу пропонує для катання 102 км трас різної складності — від зелених до чорних. Перепад висот становить 1534 м. На курорті працює 28 витягів, що забезпечують пропускну спроможність у десятки тисяч людей на день. Діюча система штучного заснування трас є найбільшою в Європі. За допомогою системи штучного осніження забезпечується тривалість лижного сезону до 180 днів на рік, залежно від висоти пролягання трас.
Середня швидкість основних підйомників — не менше 6 м/сек.
Спортивні гірськолижні траси розташовані на північних схилах хребта Аїбга і є єдиним об'єктом для проведення змагань з усіх гірськолижних дисциплін: швидкісний спуск, слалом, супер-гігант, слалом-гігант.
Проєктуванням усіх спортивних трас займався відомий гірськолижник, олімпійський чемпіон 1972 року в швидкісному спуску, архітектор гірськолижних трас Міжнародної федерації лижного спорту (FIS) Бернар Руссі . На думку неодноразового олімпійського чемпіона та чемпіона світу, представника МОК Жана-Клода Кіллі траса швидкісного спуску «Роза Хутір» є найкращою у світі. Аналогічно оцінює траси гірськолижного комплексу видатний американський гірськолижник Боде Міллер.
На курорті діє критий льодовий палац «Роза Хутір» з повнорозмірною льодовою ареною та трибунами на 438 місць.

### Літній відпочинок
Підйомники працюють на курорті в літню пору, забезпечуючи гірські прогулянки (включаючи підйом на найвищий оглядовий майданчик Сочі — вершину Кам'яний Стовп заввишки 2509 метрів).
У межах курорту на південному схилі хребта Аїбга діє природний парк водоспадів Менделіха
У «Роза Хутір» є екстрім-парки, мотузковий «Йєті Парк», автотрек, концертний комплекс «Роза Холл», штучне гірське озеро з пляжем.
Курорт має власний пляж на узбережжі Чорного моря (в Імеретинській долині). Пляжна зона відпочинку обладнана шезлонгами, парасольками, роздягальнями, душовими кабінками, туалетами, медпунктом та понтоном для стрибків. На пляжі є надувний аквапарк та станція прокату сабсерфів та каяків, власний дайвінг-центр, масажна зона та пляжний салон краси, дитяча кімната з нянями, дитячі містечка, прокат велосипедів, веломобілів, самокатів.
Між гірською та прибережною зонами курсують безкоштовні (для гостей курорту) автобуси.
У травні 2018 року пляж курорту «Роза Хутір» був удостоєний сертифікатом якості " блакитний прапор ".

### Готелі
На гірськолижному курорті є 14 готелів . Шість готелів розташовані на березі річки Мзимта у нижній частині витягів. Ще вісім готелів (під час XXII Зимових олімпійських ігор виконували функцію Гірського олімпійського села) відкриті у верхній частині на висоті 1150 м. Підписані угоди з управління готелями з відомими компаніями: Radisson (два готелі — Park Inn і Radisson SAS), Golden Tulip (два готелі — Golden Tulip Rosa Khutor та Tulip Inn Rosa Khutor), Accor (готель під маркою Mercure) та російською мережею Азімут (готель Azimut Freestyle Rosa Khutor).

### Решта інфраструктури
На нижніх відмітках курорту, звідки починаються канатні дороги.
- пункти прокату спорядження (лижне та для катання на сноуборді, велосипеди, сигвеї тощо);
- камери схову;
- інструкторська служба;
- дитячі гірськолижні школи
- багатоповерхові автостоянки ;
- підприємства громадського харчування: на нижній базі « Макдональдс», численні ресторани;
- ковзанка на штучному льоду ;
- різні магазини;
- відкрите водоймище для купання та обладнана пляжна зона Rosa Beach (у літній час);
- тюбінгова траса;
- дитячі майданчики.

На позначці 1170 м розташовано:
- готелі різного рівня категорійності (під час Олімпіади — Гірське олімпійське село), в яких під час проведення Олімпіади жили представники країн-учасниць змагань з гірських лиж, сноуборду, фрістайлу;
- підприємства громадського харчування;
- пункти прокату;
- інструкторські служби;
- навчальні схили;
- автостоянки.

На верхніх відмітках курорту (від 1170 м та вище) розташовані:
- траси різної складності для катання на лижах та сноуборді;
- численні підйомники та система штучного осніження;
- пункти комунального харчування, у тому числі ресторан «Висота 2320» на верхній станції канатної дороги Кавказький експрес;
- пішохідні стежки різної складності;
- мотузковий парк розваг та тролеї;
- лавинна та рятувальна служби;
- протилавинна система Gazex.

### Нагороди
У 2017 році «Роза Хутір» отримав премію «Золотий Прометей» (номінація «Бренд року»). У 2018 році «Роза Хутір» ушосте став найкращим гірськолижним курортом Росії, отримавши премію World Ski Awards.
У вересні 2020 року на форумі «Спорт. Туризм. «Бізнес», у рамках якого відбулася урочиста церемонія нагородження премією Ski Business Awards 2020. «Роза Хутір» вдруге був відзначений як «Найвідоміший курорт Росії».

wikiname: ukwiki

title: Роза Хутір (гірськолижний центр)

in_language: uk

wikitext:
{{Гірськолижний курорт}}
{{значення|Роза Хутор (значення)}}
'''«Ро́за Хутір»''' — цілорічний [[Курорт|гірський курорт]], розташований на берегах річки [[Мзимта (річка)|Мзимта]] і гірських схилах на південь від неї в [[Адлерський район|Адлерському районі]] [[Сочі|Сочі.]]
[[Файл:RosaKhutor2014.jpg|праворуч|міні|300x300пкс| Вид на траси та канатні дороги «Роза Хутор»]]
[[Файл:Rosa_Khutor.jpg|міні|300x300пкс| «Роза Плато» на гірськолижному комплексі «Роза Хутор»]]
На курорті працюють 28 канатних доріг, загальна довжина гірськолижних трас становить 102 км, є 14 готелів, а також власний пляж на чорноморському узбережжі<ref name="tonkosti21052017">[https://pro.tonkosti.ru/novosti_otrasli/plyazh_kurorta_roza_hutor_poluchil_goluboj_flag-224178302 Пляж курорта «Роза Хутор» получил Голубой флаг] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20201028133545/https://pro.tonkosti.ru/novosti_otrasli/plyazh_kurorta_roza_hutor_poluchil_goluboj_flag-224178302 |date=2020-10-28 }}, [[Тонкости туризма]], 21 мая 2017 года.</ref>. У зимовий сезон 2017/2018 курорт прийняв 920 тис. відвідувачів.<ref name="interfax25042018">[https://tourism.interfax.ru/ru/news/articles/48707 Курорт Роза Хутор принял почти миллион горнолыжников в зимнем сезоне] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180425193407/https://tourism.interfax.ru/ru/news/articles/48707 |date=2018-04-25 }}, [[Интерфакс]], 25 апреля 2018 года.</ref> У лютому 2014 року став місцем проведення змагань [[Зимові Олімпійські ігри 2014|XXII зимових Олімпійських ігор]] з [[Гірськолижний спорт на зимових Олімпійських іграх 2014|гірськолижного спорту]], [[Сноубординг на зимових Олімпійських іграх 2014|сноуборду]] та [[Фристайл на зимових Олімпійських іграх 2014|фристайлу]].

== Місце розташування ==
[[Файл:Станция_Роза_Хутор.jpeg|ліворуч|міні|220x220пкс| Залізничний вокзал [[Роза Хутор (станція)|«Роза Хутор»]]]]
Гірськолижний курорт розташований за 4 км від селища Естосадок, що входить до складу Краснополянського селищного округу, і знаходиться за 40 км від [[Адлер (Сочі)|Адлера]], біля підніжжя [[Головний Кавказький хребет|Головного Кавказького хребта]]. Від [[Сочі (аеропорт)|міжнародного аеропорту Адлер]] до курорту можна дістатися суміщеною автомобільно-залізницею<ref name="Доринфо">{{Cite web|url=http://dorinfo.ru/newsday_detail.php?ELEMENT_ID=9058|title=В Сочи открыто рабочее движение по совмещенной трассе Адлер — «Красная Поляна»|accessdate=2013-12-13|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140704224848/http://dorinfo.ru/newsday_detail.php?ELEMENT_ID=9058|archivedate=2014-07-04|deadurl=yes}}</ref> за 30 хвилин. З Сочі курсує електропоїзд [[ЕС1/ЕС2Г «Ласточка»|«Ласточка»]].

Територія гірськолижного комплексу «Роза Хутір» охоплює приблизно 1820 гектар північного, північно-східного і південного схилів хребта А\бга, піднімаючись від річки [[Мзимта (річка)|Мзимта]] з позначки 575 метрів над рівнем моря вгору до вершини гірського хребта в районі вершини Кам'яний Стовп до позначки 2509 метрів над рівнем моря<ref name="О1">{{Cite web|last=|authorlink1=|coauthors=|date=|url=http://www.rosaski.com/project|title=Проект Роза Хутор|format=|website=|publisher=Официальный сайт компании по девелопменту горнолыжного курорта Роза Хутор|accessdate=2021-11-0|language=ru|description=|deadurl=yes|archiveurl=https://web.archive.org/web/20110115023853/http://www.rosaski.com/project|archivedate=2011-01-15}}</ref> .

== Історія проєкту ==

=== Розвиток гірськолижного комплексу ===
Будівництво курорту розпочалося задовго до ухвалення рішення про проведення Зимової Олімпіади у Сочі. У [[2003|2003 році]] "Інтеррос" створив компанію з [[Девелопмент нерухомості|девелопменту]] гірськолижного курорту «Роза Хутір» у районі селища Естосадок. У квітні 2013 року стало відомо, що ГМК "[[Норильський нікель]]" вкладе $336 млн у гірськолижний курорт та Олімпійське село в обмін на частку в проєктах<ref>[http://www.gazeta.ru/business/news/2013/04/29/n_2881881.shtml «Норникель» поддержит проекты Потанина и Дерипаски в Сочи]</ref><ref>[http://www.kommersant.ru/doc/2181616 В Сочи разыграли никелевую медаль]</ref>.

У грудні [[2010|2010 року]] були запущені в експлуатацію 4 витяги: «Олімпія» (560 м — 1150 м над рівнем моря), «Заповідний Ліс» (1150—1340м), «Кавказький експрес» (1340—2320м), шестикрісельний витяг (940—1360 м над рівнем моря). Загальна протяжність гірськолижних трас становила 38 км, зокрема олімпійських — 9 км. Близько 50 гектарів гірськолижних трас було обладнано [[Штучний сніг|системою штучного снігування]]<ref name="О1"/>. Надалі протяжність олімпійських гірськолижних трас становила 20 км<ref>[http://nelana.ru/thread-114-1-1.html Роза Хутір]</ref>, а загальна довжина всіх трас — 102 км.

Загальний обсяг інвестицій у «Розу Хутір» склав 69 млрд рублів, з яких 55,7 млрд — кредитна лінія, відкрита [[ВЕБ.РФ|Зовнішекономбанком]]<ref>[http://expert.ru/south/2016/06/nornikel-investiruet-v-rozu-hutor/ «Норникель» инвестирует в «Розу Хутір»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180312014637/http://expert.ru/south/2016/06/nornikel-investiruet-v-rozu-hutor/ |date=2018-03-12 }}, [[Эксперт]], июнь 2016 года.</ref>. Будівництво комплексу велося компанією "Інтеррос" [[Потанін Володимир Олегович|Володимира Потаніна]]<ref>[http://www.vedomosti.ru/newspaper/article/2007/07/16/129287 ''Анфиса Воронина, Бэла Ляув''. Прохоров просит лыжню] // Ведомости, № 129 (1903), 16 июля 2007</ref>. Спочатку управління «Роза Хутіром» здійснювала французька Compagnie des Alpes, що має досвід управління найбільшими альпійськими гірськолижними курортами<ref>[http://www.forbes.ru/news/61070-investitsii-v-postroennyi-potaninym-dlya-sochi-2014-kurort-sostavili-15-mlrd Инвестиции в построенный Потаниным для Сочи-2014 курорт составили $1,5 млрд] // forbes.ru {{проверено|16|12|2010}}</ref>.

Під час будівництва олімпійських об'єктів враховувалися всі вимоги [[Міжнародний олімпійський комітет|Міжнародного олімпійського комітету]], [[Міжнародна федерація лижного спорту|Міжнародної федерації лижного спорту (FIS)]] та спортсменів<ref>{{Cite web |url=http://www.rosaski.com/sochi-2014 |title=Некоммерческий поставщик Игр в Сочи 2014 |accessdate=2021-11-06 |archive-date=2013-08-24 |archive-url=https://web.archive.org/web/20130824100210/http://rosaski.com/sochi-2014/ }}</ref>. Відповідно до «Програми будівництва Олімпійських об'єктів та розвитку міста Сочі як гірничокліматичного курорту»<ref>{{Cite web|url=http://www.stroyplan.ru/docs.php?showitem=53415|title=Постановление Правительства РФ от 29 декабря 2007 г. N 991|accessdate=2013-08-15|archiveurl=https://web.archive.org/web/20140324110425/http://www.stroyplan.ru/docs.php?showitem=53415|archivedate=2014-03-24|deadurl=yes}}</ref>, компанія «Роза Хутір» була відповідальним виконавцем з будівництва наступних олімпійських об'єктів: гірськолижний центр, сноуборд-парк, фрістайл-центр, гірське олімпійське село.

Некомерційні витрати виключно під Олімпійські ігри становили 16 млрд рублів. [[Потанін Володимир Олегович|Володимир Потанін]] (власник ХК «Інтеррос») заявив у 2012 році<ref>{{Cite web |url=http://www.itogi.ru/polit-tema/2012/32/180707.html |title=Все у нас получится |accessdate=2021-11-06 |archive-date=2013-11-05 |archive-url=https://web.archive.org/web/20131105035717/http://www.itogi.ru/polit-tema/2012/32/180707.html }}</ref>:
«Говоримо про шістнадцять мільярдів рублів <витрат на Олімпійські ігри>… Ми всі обрахували, дали цифри. Держава визнає вісім мільярдів, чотири відкидає і стільки залишається під питанням»

[[Файл:Killy,_Medvedev_and_Putin_in_Sochi_2011.jpg|міні|180x180пкс| Представник [[Міжнародний олімпійський комітет|МОК]] [[Жан-Клод Кіллі]], [[Медведєв Дмитро Анатолійович|Дмитро Медведєв]] та [[Путін Володимир Володимирович|Володимир Путін]] спостерігають за виступом спортсменів- [[Гірськолижний спорт|гірськолижників]] на перших міжнародних тестових змаганнях у лютому 2011 року.]]
[[Файл:Medvedev_WorldCup_1,_February_2012.jpg|міні|200x200пкс| [[Медведєв Дмитро Анатолійович|Президент Росії Дмитро Медведєв]] вітає переможця у [[Швидкісний спуск|швидкісному спуску]] етапу [[Кубок світу з гірськолижного спорту 2011—2012|Кубка світу]] [[Беат Фойц|Беата Фойца]] (11 лютого 2012 року).]]
У листопаді 2015 року ЗМІ повідомили, що ТОВ «Роза Хутір» підписало угоду з Сочинським національним парком та Росмайном про [[сервітут]] додаткової земельної ділянки розміром 541 га, в результаті цього площа курорту практично подвоїлася<ref>{{Cite web|url=http://kuban.rbc.ru/krasnodar/02/11/2015/563736679a7947d56f8278f9|title=Площадь "Розы Хутір" удвоили за счет земель Сочинского нацпарка|last=|website=РБК Краснодарский край|date=2015-11-02|publisher=}}</ref>. Наприкінці червня 2016 року Державна дума прийняла поправки до закону «Про природні території, що особливо охороняються» (ООПТ), що дозволяють створювати на території всіх російських заповідників «біосферні полігони». Восени того ж року ЗМІ опублікували схему з позначенням кордонів нових курортів «Газпрому» («Лаура») та «Роза Хутір», які планувалося збудувати на території Кавказького заповідника, скориставшись новим законодавством<ref>{{Cite web|url=https://meduza.io/feature/2016/10/12/gazprom-i-roza-hutor-sobirayutsya-stroit-kurorty-v-zapovednike-chem-eto-grozit-prirode|title=«Газпром» и «Роза Хутір» собираются строить курорты в заповеднике. Чем это грозит природе?|last=Саша Сулим|website=Meduza|date=2016-10-12|publisher=}}</ref>.

=== Спортивні події на гірськолижному комплексі «Роза Хутір» ===
У лютому 2011 року відбулися перші міжнародні змагання на трасах комплексу «Роза Хутір»: у рамках етапу Кубка Європи чоловіки та жінки змагалися у [[Швидкісний спуск|швидкісному спуску]] та супергіганті<ref name="sochi20141">{{Cite web|last=|authorlink1=|coauthors=|date=|url=http://sochi2014.com/sochi-live/news/38530/|title=Представители международной федерации горнолыжного спорта (FIS) дали высокие оценки организации Кубка России по горным лыжам|format=|website=|publisher=Официальный сайт Организационного комитета по подготовке и проведению Зимних Олимпийских игр в Сочи|accessdate=2011-04-20|language=ru|description=|archiveurl=https://www.webcitation.org/65jt6YCsR?url=http://sochi2014.com/sochi-live/news/38530/|archivedate=2012-02-26|deadurl=no}}</ref>.

У лютому 2012 року на гірськолижному курорті «Роза Хутір» відбулися вперше в Росії та на всьому пострадянському просторі змагання етапу [[Кубок світу з гірськолижного спорту 2011—2012|Кубка світу з гірськолижного спорту]].

У 2014 році «Роза Хутір» став одним з ключових об'єктів [[Зимові Олімпійські ігри 2014|XXII зимових Олімпійських ігор]] та місцем проведення змагань з [[Гірськолижний спорт на зимових Олімпійських іграх 2014|гірськолижного спорту]], [[Сноубординг на зимових Олімпійських іграх 2014|сноуборду]] та [[Фристайл на зимових Олімпійських іграх 2014|фрістайлу]].

У лютому 2016 року гірськолижний центр «Роза Хутір» став місцем проведення чемпіонату світу з гірськолижного спорту серед юніорів.

У лютому 2017 року у гірськолижному центрі «Роза Хутір» відбулися змагання [[Всесвітні ігри військовослужбовців|Всесвітніх військових ігор]]<ref>{{Cite web|last=|authorlink1=|coauthors=|date=2017-02-23|url=https://tvzvezda.ru/news/forces/content/201702230940-qu1r.htm|title=В Сочи стартуют Всемирные военные игры|format=|website=|publisher=[[tvzvezda.ru]]|accessdate=2018-06-03|language=ru|description=|archiveurl=|archivedate=}}</ref>.

=== Екокурорт концепції ===
[[Файл:Вид_на_курорт_Роза_Хутір_с_канатной_дороги.jpg|міні|282x282пкс| Вид на курорт «Роза Хутір» з канатної дороги]]
Концепція екокурорту, прийнята компанією «Роза Хутір» у співпраці з екологічними організаціями, включала дотримання забудовниками екологічних стандартів та нормативів, проведення природоохоронних заходів на території [[Сочинський національний парк|Сочинського національного парку]], а також підтримку [[Екотуризм|екологічного туризму]] та освітніх проєктів у галузі екології.<ref>{{Cite web |url=http://www.wwf.ru/resources/news/article/2852 |title=В России появится первый горнолыжный экокурорт |accessdate=2021-11-06 |archive-date=2016-06-29 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160629150925/http://www.wwf.ru/resources/news/article/2852 }}</ref>.

Генеральний директор «Інтерросу» Сергій Барбашов характеризував екологічну політику компанії наступним чином<ref>{{Cite web |url=http://www.interros-review.ru/articles/276/?sphrase_id=34 |title=Новая экологическая реальность: От Норильска до Красной поляны |accessdate=2021-11-06 |archive-date=2013-11-05 |archive-url=https://web.archive.org/web/20131105040101/http://www.interros-review.ru/articles/276/?sphrase_id=34 }}</ref> :
<Ми вирішили> «зводити зразковий екокурорт — не лише щодо дружнього ставлення до навколишнього середовища, а й для здійснення програм з екотуризму. Місця там заповідні — територія Сочинського національного парку (СНП). Тому було проведено і надалі детально враховано ретельну [[Екологічна експертиза|екологічну експертизу]] . Моніторинг проводила група авторитетних експертів, включаючи спеціалістів СНП. Все будівництво йшло за „зеленим“ планом. Застосовувалися „точкова“ вирубка дерев та компенсаційна посадка. Найбільш цінна порода для тутешніх місць — каштани. Ми посадили 25 800 молодих каштанів замість вирубаних на території площею 50 га. З будівництва були пересаджені рослини, занесені до Червоної книги Росії, переселені рідкісні види жаб і ящірок. Щороку ми висаджуємо саджанці ялиць на висоті 1150 метрів над рівнем моря».
Однак надалі екологічні організації різко критикували плани розширення курортів «Роза Хутір» та «Лаура» (Газпрому) у межах Сочинського заказника<ref>{{Cite web|url=http://www.greenpeace.org/russia/ru/news/2015/10-13-kavkaz/|title=«Роза Хутір» проговорилась о планах застроить заповедный Кавказ|last=|website=Гринпис России (www.greenpeace.org)|date=2015-10-13|publisher=|accessdate=2021-11-06|archive-date=2016-11-08|archive-url=https://web.archive.org/web/20161108195452/http://www.greenpeace.org/russia/ru/news/2015/10-13-kavkaz/}}</ref><ref>{{Cite web|url=http://www.kommersant.ru/doc/2840653|title=Заповеднику заказано расширение|last=Александр Черных|website=Коммерсант.ru|date=2015-10-26|publisher=}}</ref><ref>{{Cite web|url=http://www.kavkaz-uzel.eu/articles/271795/|title=Экологи пожаловались в ЮНЕСКО на планы построить курорт близ "Западного Кавказа"|last=|website=Кавказский Узел|date=2015-11-03|publisher=}}</ref>.

У лютому 2018 року керівництво курорту оголосило про посилення екологічної складової та прийняття нової програми сталого розвитку<ref>[http://tourism.interfax.ru/ru/reports/picture_story/47032/ На курорте «Роза Хутір» в Сочи началась реализация программы устойчивого развития], [[Интерфакс]], 8 февраля 2018 года</ref>.

== Інфраструктура гірського курорту ==
[[Файл:RosaSki2.jpg|міні| Лижні траси комплексу]]
[[Файл:Mountain_Olympic_village.JPG|міні| Гірське олімпійське село (1170 м)]]
Об'єкти гірськолижного курорту «Роза Хутір» розташовані на схилах хребта Аїбга на різних відмітках за висотою від 560 метрів від рівня моря («Роза Долина») до 2320—2509 метрів («Роза Пік», пік Кам'яний Стовп). Володимир Потанін схарактеризував інфраструктуру курорту так:<ref>[http://www.kp.ru/daily/24445/610669 Владимир Потанин: «Мы построим в Красной Поляне свой Куршевель»]</ref>
"Для проєктування «Рози Хутір» ми запрошували найкращих фвхівців світу. <…> Вони сказали, що в районі Червоної Поляни знаходяться найкращі з поки що незадіяних місць для гірськолижного катання. Адже за «Розою Хутір» знаходиться ще кілька чудових для катання долин. І якщо всі майбутні центри об'єднати єдиною системою витягів, то вийде не гірше ніж у знаменитих трьох долинах. Можливо, тому мене свого часу спонукало сказати, що в Червоній Поляні ми збудуємо свій [[Куршевель]] "

=== Зимовий відпочинок ===
[[Файл:Rosa_Khutor_alpine_resort.JPG|міні| Готелі та інші споруди комплексу на берегах річки Мзимта]]
Гірськолижна зона комплексу пропонує для катання 102 км трас різної складності — від зелених до чорних<ref name="interfax25042018"/><ref>[http://skimap.org/SkiAreas/view/2678 Ski Map.org] — Роза Хутір — accessed 2012-02-11</ref><ref name="Совспорт">{{Cite web|last=|authorlink1=|coauthors=|date=|url=http://www.sovsport.ru/gazeta/article-item/577729|title=Генеральный директор «Роза Хутір» Сергей Бачин: За Валуева проголосуют шишками|format=|website=|publisher=Советский спорт.|accessdate=2013-01-19|language=ru|description=|archiveurl=https://www.webcitation.org/6Dp0lRfic?url=http://www.sovsport.ru/gazeta/article-item/577729|archivedate=2013-01-20|deadurl=no}}</ref>. Перепад висот становить 1534 м. На курорті працює 28 витягів, що забезпечують пропускну спроможність у десятки тисяч людей на день<ref name="interfax25042018" /><ref name="S">{{Cite web |url=http://www.rosaski.com/skiing |title=Схема горнолыжных трасс |accessdate=2021-11-06 |archive-date=2013-01-28 |archive-url=https://web.archive.org/web/20130128001105/http://rosaski.com/skiing }}</ref><ref>[https://rosaski.com/skiing/lifts/ Подъемники], сайт «Роза Хутір».</ref>. Діюча [[Штучний сніг|система штучного заснування]] трас є найбільшою в Європі<ref name="ФР">{{Cite web|last=|authorlink1=|coauthors=|date=|url=http://file-rf.ru/news/4508|title=Роза Хутір. Сезон открыт|format=|website=|publisher=Файл-РФ. Ежедневная электронная газета|accessdate=2011-12-31|language=ru|description=|archiveurl=https://www.webcitation.org/65jt0kG2V?url=http://file-rf.ru/news/4508|archivedate=2012-02-26|deadurl=no}}</ref><ref name="K">{{Cite web|last=|authorlink1=|coauthors=|date=|url=http://93.ru/newsline/471068.html|title=Горнолыжный центр «Роза Хутір» официально открыл свои трассы для туристов|format=|website=|publisher=|accessdate=2011-12-31|language=|description=|archiveurl=|archivedate=|deadurl=no}}</ref><ref name="BS">{{Cite web|last=|authorlink1=|coauthors=|date=|url=http://www.blackseanews.net/read/30679/|title=Лыжный сезон открыт, новые горные дороги|format=|website=|publisher=BSNews|accessdate=2011-12-31|language=ru|description=|archiveurl=https://www.webcitation.org/65jt56Yb9?url=http://www.blackseanews.net/read/30679/|archivedate=2012-02-26|deadurl=no}}</ref>. За допомогою системи штучного осніження забезпечується тривалість лижного сезону до 180 днів на рік, залежно від висоти пролягання трас<ref name="R">[http://www.rosaski.com/press/release-95/ Открытие горнолыжного сезона 2011/2012 на курорте «Роза Хутір» состоится 24 декабря]{{Недоступне посилання}}</ref>.

Середня швидкість основних підйомників — не менше 6 м/сек.

Спортивні гірськолижні траси розташовані на північних схилах хребта Аїбга і є єдиним об'єктом для проведення [[Гірськолижний спорт|змагань]] з усіх гірськолижних дисциплін: [[швидкісний спуск]], [[слалом]], [[Супергігантський слалом|супер-гігант]], [[Гігантський слалом|слалом-гігант]].

Проєктуванням усіх спортивних трас займався відомий [[Гірськолижний спорт|гірськолижник]], [[олімпійський чемпіон]] 1972 року в швидкісному спуску, архітектор гірськолижних трас [[Міжнародна федерація лижного спорту|Міжнародної федерації лижного спорту]] ([[Міжнародна федерація лижного спорту|FIS]]) Бернар Руссі . На думку неодноразового [[Олімпійський чемпіон|олімпійського чемпіона]] та [[Чемпіонат світу з гірськолижного спорту|чемпіона світу]], представника [[Міжнародний олімпійський комітет|МОК]] [[Жан-Клод Кіллі|Жана-Клода Кіллі]] траса швидкісного спуску «Роза Хутір» є найкращою у світі<ref name="ФГССР1">{{Cite web|last=|authorlink1=|coauthors=|date=|url=http://www.fgssr.ru/novostj.aspx?id=2806|title="Роза Хутір" подтвердила готовность к Олимпиаде в горнолыжном спорте|format=|website=|publisher=Официальный сайт Федерации горнолыжного спорта и сноуборда России|accessdate=2012-02-16|language=ru|description=|archiveurl=https://www.webcitation.org/68BKfjhNA?url=http://www.fgssr.ru/novostj.aspx?id=2806|archivedate=2012-06-05|deadurl=no}}</ref>. Аналогічно оцінює траси гірськолижного комплексу видатний американський [[Гірськолижний спорт|гірськолижник]] [[Боде Міллер]]<ref name="БМ">{{Cite web|last=|authorlink1=|coauthors=|date=|url=http://www.rosaski.com/otzivi-pochetnih-gostey|title=Отзывы почётных гостей курорта|format=|website=|publisher=Официальный сайт курорта|accessdate=2012-12-12|language=ru|description=|archiveurl=https://www.webcitation.org/6Cx68ERGC?url=http://www.rosaski.com/otzivi-pochetnih-gostey|archivedate=2012-12-16|deadurl=yes}}</ref>.

На курорті діє критий льодовий палац «Роза Хутір» з повнорозмірною льодовою ареною та трибунами на 438 місць<ref>[http://sochiplay.ru/places/item/ledovyj-dvorec-_roza-khutor_.html Ледовый дворец «Роза Хутір»]</ref>.

=== Літній відпочинок ===
[[Файл:Башня_здания_«Ратуши»_(Роза_Хутір).jpg|міні| Башта «Ратуші», стилізована під вежу [[Сочі (станція)|Сочинського залізничного вокзалу]] .]]
[[Файл:Река_Мзымта_на_курорте_Роза_Хутір.jpeg|міні| Річка Мзимта на курорті «Роза Хутір» під час весняної повені]]
[[Файл:Мзымта.jpg|міні| Річка Мзимта на курорті «Роза Хутір» на світанку]]
[[Файл:Ватные_облака.jpg|міні| Підвісний міст]]
Підйомники працюють на курорті в літню пору, забезпечуючи гірські прогулянки (включаючи підйом на найвищий оглядовий майданчик Сочі — вершину Кам'яний Стовп заввишки 2509 метрів)<ref name="pravda31052018">[https://www.pravda.ru/news/society/how/relax/31-05-2018/1385283-bachin-0/ Зачем ездить в горы летом?], [[pravda.ru]], 31 травня 2018 года</ref>.

У межах курорту на південному схилі хребта Аїбга діє природний парк водоспадів Менделіха<ref name="pravda31052018"/><ref>[https://rosaski.com/park-vodopadov/ ПАРК ВОДОПАДОВ «МЕНДЕЛИХА»]{{Недоступне посилання}}</ref><ref>[http://strana.ru/journal/24850145 Прогулка по парку водопадов в Сочи] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180618000840/http://strana.ru/journal/24850145 |date=2018-06-18 }}, [[strana.ru]].</ref>

У «Роза Хутір» є екстрім-парки, мотузковий «Йєті Парк», автотрек, концертний комплекс «Роза Холл», штучне гірське озеро з пляжем<ref>[https://meduza.io/feature/2017/06/02/10-prichin-poehat-v-gory-letom 10 причин поехать в горы летом Объясняем на примере «Роза Хутір»], [[meduza.io]], 2 июня 2017 г.</ref><ref>[https://rosaski.com/rosahall/ «Роза Холл» — многофункциональный концертный комплекс], сайт «Роза Хутір».</ref><ref>{{Cite web|url=http://kraspol.ru/rest/places-of-interests/moya-rossiya-ethno-center|title=Культурно-этнографический центр «Моя Россия»|accessdate=2018-06-03|archiveurl=https://web.archive.org/web/20161105040649/http://kraspol.ru/rest/places-of-interests/moya-rossiya-ethno-center|archivedate=2016-11-05|deadurl=yes}}</ref>.

Курорт має власний пляж на узбережжі [[Чорне море|Чорного моря]] (в Імеретинській долині). Пляжна зона відпочинку обладнана шезлонгами, парасольками, роздягальнями, душовими кабінками, туалетами, медпунктом та [[Понтон (плавзасіб)|понтоном]] для стрибків. На пляжі є надувний аквапарк та станція прокату сабсерфів та каяків, власний дайвінг-центр, масажна зона та пляжний салон краси, дитяча кімната з нянями, дитячі містечка, прокат велосипедів, веломобілів, самокатів.<ref name="tonkosti21052017"/>

Між гірською та прибережною зонами курсують безкоштовні (для гостей курорту) автобуси.<ref name="tonkosti21052017"/><ref>[http://sokovnin.com/putevoditeli/krasnaya-polyana-putevoditeli/besplatny-avtobus-ot-roza-xutor-na-plyazh-v-adlere/ Бесплатный автобус от Роза Хутір на пляж в Адлере]</ref>

У травні 2018 року пляж курорту «Роза Хутір» був удостоєний сертифікатом якості " [[блакитний прапор]] ".<ref>[http://tourism.interfax.ru/ru/news/articles/49305/ Пляж курорта «Роза Хутір» в Сочи отметили «голубым флагом»], [[Интерфакс]], 21 мая 2018 года.</ref>

=== Готелі ===
На гірськолижному курорті є 14 готелів<ref name="interfax25042018"/><ref name="Бачин">{{Cite web|url=http://www.rosaski.com/content/sbachin-glk-«roza-khutor»-gotov-k-otkrytiyu-novogo-zimnego-sezona|title=ГЛК «Роза Хутір» готов к открытию нового зимнего сезона|accessdate=2012-12-12|archiveurl=https://web.archive.org/web/20130601060538/http://www.rosaski.com/content/sbachin-glk-«roza-khutor»-gotov-k-otkrytiyu-novogo-zimnego-sezona|archivedate=2013-06-01|deadurl=yes}}</ref> . Шість готелів розташовані на березі річки Мзимта у нижній частині витягів. Ще вісім готелів (під час XXII Зимових олімпійських ігор виконували функцію Гірського олімпійського села) відкриті у верхній частині на висоті 1150 м. Підписані угоди з управління готелями з відомими компаніями: Radisson (два готелі — Park Inn і Radisson SAS), [[Golden Tulip]] (два готелі — Golden Tulip Rosa Khutor та Tulip Inn Rosa Khutor), [[Accor]] (готель під маркою Mercure) та російською мережею Азімут (готель Azimut Freestyle Rosa Khutor)<ref>[http://www.vedomosti.ru/newspaper/article/2010/06/08/236777 ''Елена Виноградова, Антон Филатов''. В гости к «Интерросу»] // Ведомости, № 103 (2621), 08 июня 2010</ref><ref>[https://rosaski.com/hotels/ Проживание на курорте «Роза Хутір»] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20170306023243/https://rosaski.com/hotels/ |date=6 березня 2017 }}, сайт «Роза Хутір»</ref>.

=== Решта інфраструктури ===
[[Файл:PandaPark.JPG|міні| Панда-парк]]
На нижніх відмітках курорту, звідки починаються канатні дороги.

* пункти прокату спорядження (лижне та для катання на сноуборді, велосипеди, [[Сеґвей|сигвеї]] тощо);
* камери схову;
* інструкторська служба;
* дитячі гірськолижні школи
* [[Автостоянка|багатоповерхові автостоянки]] ;
* підприємства громадського харчування: на нижній базі « [[McDonald's|Макдональдс»]], численні ресторани;
* [[Ковзанка|ковзанка на штучному льоду]] ;
* різні магазини;
* відкрите водоймище для купання та обладнана пляжна зона Rosa Beach (у літній час);
* [[Тюбінг (розвага)|тюбінгова]] траса;
* дитячі майданчики.

На позначці 1170 м розташовано:

* готелі різного рівня категорійності (під час Олімпіади — Гірське олімпійське село), в яких під час проведення Олімпіади жили представники країн-учасниць змагань з гірських лиж, сноуборду, фрістайлу;
* підприємства громадського харчування;
* пункти прокату;
* інструкторські служби;
* навчальні схили;
* автостоянки.

На верхніх відмітках курорту (від 1170 м та вище) розташовані:

* траси різної складності для катання на лижах та сноуборді;
* численні підйомники та система [[Штучний сніг|штучного осніження]];
* пункти комунального харчування, у тому числі ресторан «Висота 2320» на верхній станції канатної дороги Кавказький експрес;
* пішохідні стежки різної складності;
* мотузковий парк розваг та тролеї;
* лавинна та рятувальна служби;
* протилавинна система Gazex.

=== Нагороди ===
У 2017 році «Роза Хутір» отримав премію «Золотий Прометей» (номінація «Бренд року»)<ref>{{Cite web|url=https://rosaski.com/news/rosa-khutor-luchshyi-brend/|title=Роза Хутір – лучший горнолыжный курорт России и «Бренд года»|accessdate=26.11.2018|publisher=rosaski.com|archive-date=2018-11-26|archive-url=https://web.archive.org/web/20181126221346/https://rosaski.com/news/rosa-khutor-luchshyi-brend/}}</ref><ref>{{Cite web|url=https://prometeysochi.ru/nominanty/|title=Бренд года 2017|accessdate=26.11.2018|publisher=prometeysochi.ru|archive-date=2018-12-18|archive-url=https://web.archive.org/web/20181218213635/http://prometeysochi.ru/nominanty/}}</ref>. У 2018 році «Роза Хутір» ушосте став найкращим гірськолижним курортом Росії, отримавши премію World Ski Awards<ref>{{Cite web|url=http://24rus.ru/news/economy/159699.html|title=«Роза Хутір» вновь признан лучшим горнолыжным курортом России|accessdate=26.11.2018|publisher=24rus.ru}}</ref>.

У вересні 2020 року на форумі «Спорт. Туризм. «Бізнес», у рамках якого відбулася урочиста церемонія нагородження премією Ski Business Awards 2020. «Роза Хутір» вдруге був відзначений як «Найвідоміший курорт Росії».

== Див. також ==

* [[Гірськолижний спорт на зимових Олімпійських іграх 2014]]
* [[Сноубординг на зимових Олімпійських іграх 2014|Сноуборд на зимових Олімпійських іграх 2014 року]]
* [[Фристайл на зимових Олімпійських іграх 2014|Фрістайл на зимових Олімпійських іграх 2014]]
* Чемпіонат світу з гірськолижного спорту серед юніорів 2016
* Роза Хутор (екстрім-парк)

== Примітки ==
{{Reflist|3}}

== Посилання ==

* [http://www.rosaski.com/ Офіційний сайт «Роза Хутір»]
{{нормативний контроль}}
{{Спортивні об'єкти на зимових Олімпійських та Паралімпійських іграх 2014}}
[[Категорія:Об'єкти зимових Олімпійських ігор 2014]]
[[Категорія:Спортивні споруди Росії]]

title: Роза Хутір

Розташування: Красная Поляна · Resort Town of Sochid · Estosadokd · Краснодарський край


text:
# Azzedine Ounahi
Azzedine Ounahi (ar. عز الدين أوناحي; ur. 19 kwietnia 2000 w Casablance) – marokański piłkarz grający na pozycji pomocnika w greckim klubie Panathinaikos AO, wypożyczony z Olympique Marsylia oraz w reprezentacji Maroka.

## Kariera piłkarska
Swoją piłkarską karierę Ounahi rozpoczął w klubie RC Strasbourg. W 2018 roku zaczął grać w rezerwach tego klubu w Championnat National 3. W 2020 roku przeszedł do grającego w Championnat National, US Avranches. 28 sierpnia 2020 zadebiutował w nim w wygranym 3:1 wyjazdowym meczu ze Stade Lavallois. Zawodnikiem Avranches był przez rok.
W lipcu 2021 Ounahi został zawodnikiem pierwszoligowego Angers SCO. Swój debiut w nim zaliczył 15 sierpnia 2021 w zwycięskim 3:0 domowym spotkaniu z Olympique Lyon i w debiucie strzelił gola.
| Sezon   | Klub                    | Kraj    | Rozgrywki              | Mecze | Gole |
| ------- | ----------------------- | ------- | ---------------------- | ----- | ---- |
| 2018/19 | RC Strasbourg B         | Francja | Championnat National 3 | 20    | 0    |
| 2019/20 | RC Strasbourg B         | Francja | Championnat National 3 | 15    | 1    |
| 2020/21 | US Avranches            | Francja | Championnat National   | 27    | 5    |
| 2021/22 | Angers SCO              | Francja | Ligue 1                | 32    | 2    |
| 2022/23 | Angers SCO              | Francja | Ligue 1                | 15    | 0    |
| 2022/23 | Olympique Marsylia      | Francja | Ligue 1                | 7     | 1    |
| 2023/24 | Olympique Marsylia      | Francja | Ligue 1                | 21    | 2    |
| 2024/25 | Panathinaikos AO (wyp.) | Grecja  | Super League 1         | 19    | 2    |

## Kariera reprezentacyjna
W 2022 roku Ounahi został powołany do reprezentacji Maroka na Puchar Narodów Afryki 2021. 10 stycznia 2022 zadebiutował w niej w wygranym 1:0 grupowym meczu tego turnieju z Ghaną (1:0). Na tym turnieju zagrał również w dwóch innych meczach grupowych: z Komorami (2:0) i z Gabonem (2:2).

wikiname: plwiki

title: Azzedine Ounahi

in_language: pl

wikitext:
{{Piłkarz infobox
 |imię i nazwisko            = Azzedine Ounahi
 |imię i nazwisko org        = عز الدين أوناحي
 |grafika                    =
 |opis grafiki               =
 |pełne imię i nazwisko      =
 |imię i nazwisko urodzenia  =
 |data urodzenia             = 19 kwietnia 2000
 |miejsce urodzenia          = [[Casablanca]]
 |data śmierci               =
 |miejsce śmierci            =
 |obywatelstwo               =
 |wzrost                     = 182 cm
 |pozycja                    = [[Pomocnik (piłka nożna)|pomocnik]]
 |klub                       = [[Panathinaikos AO]] <br> (wypożyczony z [[Olympique Marsylia]])
 |numer w klubie             = 8
 |kariera juniorska          = ! 2017–2018 ! [[Mohammed VI Football Academy]]
 |kariera seniorska          = ! 2018–2020 ! [[RC Strasbourg|RC Strasbourg B]] ! 35 ! 1
! 2020–2021 ! [[US Avranches]]               ! 27 ! 5
! 2021–2023 ! [[Angers SCO]]                 ! 47 ! 2
! 2023–     ! [[Olympique Marsylia]]         ! 28 ! 3
! 2024–     ! → [[Panathinaikos AO]] (wyp.)  ! 13 ! 1
 |data seniorzy              = 5 stycznia 2025
 |kariera reprezentacyjna    = ! 2018 ! {{Reprezentacja|MAR|pn|rodzaj=U-20}} ! 2 ! 1
! 2022– ! {{Reprezentacja|MAR|pn}} ! 36 ! 7
 |data reprezentacja         = 18 listopada 2024
 |kariera trenerska          =
 |faksymile                  =
 |opis faksymile             =
 |medale                     =
 |odznaczenia                =
 |commons                    =
 |wikicytaty                 =
 |www                        =
}}
'''Azzedine Ounahi''' ([[język arabski|ar.]] عز الدين أوناحي; ur. [[19 kwietnia]] [[2000]] w [[Casablanca|Casablance]]) – [[Maroko|marokański]] [[piłkarz]] grający na pozycji [[pomocnik (piłka nożna)|pomocnika]] w greckim klubie [[Panathinaikos AO]], wypożyczony z [[Olympique Marsylia]] oraz w [[Reprezentacja Maroka w piłce nożnej mężczyzn|reprezentacji Maroka]].

== Kariera piłkarska ==
Swoją piłkarską karierę Ounahi rozpoczął w klubie [[RC Strasbourg]]. W 2018 roku zaczął grać w rezerwach tego klubu w [[Championnat National 3]]. W 2020 roku przeszedł do grającego w [[Championnat National]], [[US Avranches]]. 28 sierpnia 2020 zadebiutował w nim w wygranym 3:1 wyjazdowym meczu ze [[Stade Lavallois]]. Zawodnikiem Avranches był przez rok.

W lipcu 2021 Ounahi został zawodnikiem [[Ligue 1|pierwszoligowego]] [[Angers SCO]]. Swój debiut w nim zaliczył 15 sierpnia 2021 w zwycięskim 3:0 domowym spotkaniu z [[Olympique Lyon]] i w debiucie strzelił gola.

{| class="wikitable" style="font-size:90%"
! Sezon
! Klub
! Kraj
! Rozgrywki
! Mecze
! Gole
|-
| 2018/19
| rowspan="2" | [[RC Strasbourg|RC Strasbourg B]]
| rowspan="7" | {{państwoL|FRA}}
| rowspan="2" | [[Championnat National 3]]
| 20
| 0
|-
| 2019/20
| 15
| 1
|-
| 2020/21
| [[US Avranches]]
| [[Championnat National]]
| 27
| 5
|-
|2021/22
| rowspan="2" |[[Angers SCO]]
| rowspan="4" |[[Ligue 1]]
|32
|2
|-
| rowspan="2" |2022/23
|15
|0
|-
| rowspan="2" |[[Olympique Marsylia]]
|7
|1
|-
|2023/24
|21
|2
|-
|2024/25
|[[Panathinaikos AO]] (wyp.)
|{{państwoL|GRE}}
|[[Superleague Ellada|Super League 1]]
|19
|2
|}

== Kariera reprezentacyjna ==
W 2022 roku Ounahi został powołany do [[Reprezentacja Maroka w piłce nożnej mężczyzn|reprezentacji Maroka]] na [[Puchar Narodów Afryki 2021]]. 10 stycznia 2022 zadebiutował w niej w wygranym 1:0 grupowym meczu tego turnieju z [[Reprezentacja Ghany w piłce nożnej mężczyzn|Ghaną]] (1:0). Na tym turnieju zagrał również w dwóch innych meczach grupowych: z [[Reprezentacja Komorów w piłce nożnej mężczyzn|Komorami]] (2:0) i z [[Reprezentacja Gabonu w piłce nożnej mężczyzn|Gabonem]] (2:2).

== Bibliografia ==
* {{NFT|p|85152}}
* {{transfermarkt|p|id=593482|nazwa=Azzedine Ounahi|data dostępu=2022-03-07}}
* {{soccerway|p|id=564548|nazwa=Azzedine Ounahi|data dostępu=2022-03-07}}

{{Panathinaikos AO skład}}
{{Grupa szablonów
 |tytuł = Składy reprezentacji Maroka
 |zwijanie = zwinięte
 |lista =
{{Maroko 2021 PNA}}
{{Maroko 2022}}
{{Maroko 2023 PNA}}
}}

{{SORTUJ:Ounahi, Azzedine}}
[[Kategoria:Reprezentanci Maroka w piłce nożnej]]
[[Kategoria:Piłkarze RC Strasbourg]]
[[Kategoria:Piłkarze US Avranches]]
[[Kategoria:Piłkarze Angers SCO]]
[[Kategoria:Piłkarze Olympique Marsylia]]
[[Kategoria:Uczestnicy Pucharu Narodów Afryki 2021]]
[[Kategoria:Uczestnicy Pucharu Narodów Afryki 2023]]
[[Kategoria:Urodzeni w 2000]]
[[Kategoria:Ludzie urodzeni w Casablance]]
[[Kategoria:Uczestnicy Mistrzostw Świata w Piłce Nożnej 2022]]

title: · Azzedine Ounahiعز الدين أوناحي

Data i miejsce urodzenia: 19 kwietnia 2000 · Casablanca

Pozycja: pomocnik

Klub: Panathinaikos AO · (wypożyczony z Olympique Marsylia)

title: Kariera juniorska

Lata: Klub

Mohammed VI Football Academy

title: Kariera seniorska

Lata: Klub · Wyst. · Gole

RC Strasbourg B · 35 · (1)

US Avranches · 27 · (5)

Angers SCO · 47 · (2)

Olympique Marsylia · 28 · (3)

→ Panathinaikos AO (wyp.) · 13 · (1)

title: Kariera reprezentacyjna

Lata: Reprezentacja · Wyst. · Gole

Maroko U-20 · 2 · (1)

Maroko · 36 · (7)


text:
# Jordi Domènech (historietista)
Jordi o Jorge Domènech es un dibujante de historietas francés de origen español. Su seudónimo más conocido fue Jor.Dom, aunque también usó otras firmas como un simple fósforo encendido.

## Biografía
Jordi Domènech inició su carrera profesional en revistas de Cliper como "Nicolás" y "Lupita". En 1957 emigró a Francia.

## Obra
| Años | Título            | Tipo  | Publicación |
| ---- | ----------------- | ----- | ----------- |
| 1950 | La Panda          | Serie | Nicolás     |
| 1951 | Don Fresco        | Serie | Trampolín   |
| 1951 | Adán y Evaristita | Serie | Nicolás     |
| 1951 | Polita y Diana    | Serie | Lupita      |
| 1952 | Nerón y César     | Serie | Nicolás     |
| 1957 | La Pandilla       | Serie | 3 amigos    |

title: Jordi Domènech (historietista)

wikitext:
{{Ficha de persona}}

'''Jordi''' o '''Jorge Domènech''' es un [[dibujante de historietas]] francés de origen español. Su seudónimo más conocido fue '''Jor.Dom''', aunque también usó otras firmas como un simple fósforo encendido.<ref name="atlas">Cuadrado (2000), p. 678.</ref>

== Biografía ==
Jordi Domènech inició su carrera profesional en revistas de [[Ediciones Cliper|Cliper]] como "[[Nicolás (revista)|Nicolás]]" y "[[Lupita (revista)|Lupita]]".<ref name="atlas"/> En 1957 emigró a [[Francia]].<ref name="atlas"/>

== Obra ==
<center>
{| class="sortable wikitable"
|-
!Años
!Título
!Tipo
!Publicación
|-
|1950
|''La Panda''
|Serie
|[[Nicolás (revista)|Nicolás]]
|-
|1951
|''Don Fresco''
|Serie
|[[Trampolín (revista)|Trampolín]]<ref name="atlas"/>
|-
|1951
|''Adán y Evaristita''
|Serie
|Nicolás
|-
|1951
|''Polita y Diana''
|Serie
|[[Lupita (revista)|Lupita]]
|-
|1952
|''Nerón y César''
|Serie
|Nicolás
|-
|1957
|''La Pandilla''
|Serie
|[[3 amigos]]
|-
|}
</center>

== Referencias ==
{{listaref}}

== Bibliografía ==
*{{cita libro
| autor = [[Jesús Cuadrado|CUADRADO, Jesús]]
| título = Atlas español de la cultura popular: ''[[De la historieta y su uso, 1873-2000]]''.
| año = 2000
| editorial = Madrid: [[Ediciones Sinsentido]]/[[Fundación Germán Sánchez Ruipérez]]. 2 v
| Reproducción =
| id = ISBN 84-89384-23-1
}}

{{NF|1931||Domènech, Jordi}}
[[Categoría:Nacidos en Barcelona]]
[[Categoría:Historietistas de Barcelona]]
[[Categoría:Historietistas de Francia]]

title: Información personal

Nacionalidad: Española

title: Información profesional

Ocupación: Historietista


text:
# L'attentato - Sarajevo 1914
L'attentato - Sarajevo 1914 (Das Attentat - Sarajevo 1914) è un film per la televisione del 2014 diretto da Andreas Prochaska, basato sul famoso attentato all'arciduca Francesco Ferdinando d'Austria avvenuto a Sarajevo, in Bosnia-Erzegovina, il 28 giugno 1914 per mano dello studente nazionalista serbo Gavrilo Princip.
Questo assassinio è noto per aver fatto scoppiare la prima guerra mondiale.

## Trama
Sarajevo, 28 giugno 1914. L'arciduca Francesco Ferdinando d'Austria, che avrebbe dovuto succedere al trono alla morte del vecchio Francesco Giuseppe, mentre si trova in visita a Sarajevo, in Bosnia ed Erzegovina, una delle terre recentemente annesse all'impero Austro-ungarico, subisce un duplice attentato: la sua macchina viene dapprima colpita con una bomba, che lo lascia illeso, poche ore dopo, però, l'arciduca viene assassinato insieme alla moglie Sofia. La polizia arresta due studenti serbi: Gavrilo Princip e Nedeljko Čabrinović, come autori materiali degli attentati.
Il giudice Leo Pfeffer viene incaricato di condurre le indagini. Ed è subito chiara quale debba essere la conclusione  dell'inchiesta: il governo a Vienna si attende sia dimostrato il coinvolgimento della Serbia nell'omicidio. Il protagonista è solo una piccolissima ruota in un meccanismo enorme che lo schiaccia: la guerra è già decisa sia in Austria, sia in Germania, e «Prima si fa, meglio è». La guerra doveva comunque scoppiare, a prescindere dalle cause scatenanti. Quindi il piccolo funzionario ebreo che indaga con zelo sui misfatti dei militaristi guerrafondai, che forse hanno agevolato gli anarchici serbi non ha alcuna possibilità di fermare le grandi ruote della storia, ormai avviate a macinare decine di milioni di morti in quella che diventerà la prima guerra mondiale. Ha un rapporto con una giovane serba, figlia di un ricco commerciante di cavalli, rappresentato con i tratti di un personaggio di Marai. La frase che scatena l'epica è: Lei: «Perché vuoi fare figli proprio con me?» Lui: «Perché sei intelligente, bella e ricchissima, quando mi capiterà un'altra occasione così?» Ragionevole. Alla fine accetta di barattare la firma sul rapporto contraffatto con la libertà di lei e della sua famiglia.

title: L'attentato - Sarajevo 1914

wikitext:
{{FictionTV
|titolo italiano = L'attentato - Sarajevo 1914
|immagine =
|didascalia =
|titolo originale = Das Attentat - Sarajevo 1914
|durata = 98 min
|lingua originale = Tedesco
|paese = [[Austria]]
|paese 2 = [[Germania]]
|paese 3 =
|titolo alfabetico = Attentato - Sarajevo 1914, L'
|aspect ratio = 1,78:1
|anno prima visione = [[2014]]
|tipo fiction = film TV
|genere = Drammatico
|genere 2 = Storico
|ideatore =
|regista = [[Andreas Prochaska]]
|soggetto =
|sceneggiatore =
|produttore =
|produttore esecutivo =
|casa produzione =
|inizio prima visione = 2014
|fine prima visione =
|rete TV =
|attori = * [[Florian Teichtmeister]]: Leo Pfeffer
* [[Reinhard Forcher]]: [[Francesco Ferdinando d'Austria]]
* [[Michaela Ehrenstein]]: [[Sophie Chotek von Chotkowa|Duchessa di Hohenberg]]
* [[Melika Foroutan]]: Marija Jeftanovic
* [[Dominik Warta]]: Peter Dörre
* [[Heino Ferch]]: Dr. Herbert Sattler
* [[Eugen Knecht]]: [[Gavrilo Princip]]
* [[Mateusz Dopieralski]]: [[Nedeljko Čabrinović]]
* [[Edin Hasanovic]]: [[Danilo Ilić]]
* [[Erwin Steinhauer]]: [[Oskar Potiorek]]
* [[Juergen Maurer]]: Justizchef Fiedler
* [[Simon Hatzl]]: Polizeichef Strametz
* [[Juraj Kukura]]: Stojan Jeftanovic
* [[Friedrich von Thun]]: Sektionsrat Wiesner
* [[Cornelius Obonya]]:
* [[Martin Leutgeb]]:
|doppiatori originali =
|doppiatori italiani =
|fotografo =
|montatore =
|effetti speciali =
|musicista =
|scenografo =
|costumista =
}}
'''''L'attentato - Sarajevo 1914''''' (''Das Attentat - Sarajevo 1914'') è un film per la televisione del [[2014]] diretto da [[Andreas Prochaska]], basato sul famoso [[Attentato di Sarajevo|attentato]] all'arciduca [[Francesco Ferdinando d'Austria]] avvenuto a [[Sarajevo]], in [[Bosnia-Erzegovina]], il 28 giugno 1914 per mano dello studente nazionalista serbo [[Gavrilo Princip]].
Questo assassinio è noto per aver fatto scoppiare la [[prima guerra mondiale]].

==Trama==
[[Sarajevo]], 28 giugno 1914. L'arciduca [[Francesco Ferdinando d'Austria]], che avrebbe dovuto succedere al trono alla morte del vecchio [[Francesco Giuseppe]], mentre si trova in visita a [[Sarajevo]], in Bosnia ed Erzegovina, una delle terre recentemente annesse all'[[impero Austro-ungarico]], subisce un duplice attentato: la sua macchina viene dapprima colpita con una bomba, che lo lascia illeso, poche ore dopo, però, l'arciduca viene assassinato insieme alla moglie Sofia. La polizia arresta due studenti serbi: [[Gavrilo Princip]] e [[Nedeljko Čabrinović]], come autori materiali degli attentati.

Il giudice Leo Pfeffer viene incaricato di condurre le indagini. Ed è subito chiara quale debba essere la conclusione  dell'inchiesta: il governo a Vienna si attende sia dimostrato il coinvolgimento della Serbia nell'omicidio. Il protagonista è solo una piccolissima ruota in un meccanismo enorme che lo schiaccia: la guerra è già decisa sia in Austria, sia in Germania, e «Prima si fa, meglio è». La guerra doveva comunque scoppiare, a prescindere dalle cause scatenanti. Quindi il piccolo funzionario ebreo che indaga con zelo sui misfatti dei militaristi guerrafondai, che forse hanno agevolato gli anarchici serbi non ha alcuna possibilità di fermare le grandi ruote della storia, ormai avviate a macinare decine di milioni di morti in quella che diventerà la prima guerra mondiale. Ha un rapporto con una giovane serba, figlia di un ricco commerciante di cavalli, rappresentato con i tratti di un personaggio di Marai. La frase che scatena l'epica è: Lei: «Perché vuoi fare figli proprio con me?» Lui: «Perché sei intelligente, bella e ricchissima, quando mi capiterà un'altra occasione così?» Ragionevole. Alla fine accetta di barattare la firma sul rapporto contraffatto con la libertà di lei e della sua famiglia.

==Collegamenti esterni==
* {{Collegamenti esterni}}

{{portale|cinema|televisione}}

[[Categoria:Film storici]]
[[Categoria:Film di guerra]]

title: L'attentato - Sarajevo 1914

Titolo originale: Das Attentat - Sarajevo 1914

Paese: Austria, Germania

Formato: film TV

Genere: drammatico, storico

Durata: 98 min

Lingua originale: tedesco

title: Crediti

Regia: Andreas Prochaska

title: Interpreti e personaggi

Interpreti e personaggi: - Florian Teichtmeister: Leo Pfeffer - Reinhard Forcher: Francesco Ferdinando d'Austria - Michaela Ehrenstein: Duchessa di Hohenberg - Melika Foroutan: Marija Jeftanovic - Dominik Warta: Peter Dörre - Heino Ferch: Dr. Herbert Sattler - Eugen Knecht: Gavrilo Princip - Mateusz Dopieralski: Nedeljko Čabrinović - Edin Hasanovic: Danilo Ilić - Erwin Steinhauer: Oskar Potiorek - Juergen Maurer: Justizchef Fiedler - Simon Hatzl: Polizeichef Strametz - Juraj Kukura: Stojan Jeftanovic - Friedrich von Thun: Sektionsrat Wiesner - Cornelius Obonya: - Martin Leutgeb:

title: Prima visione