text:
# Yellow Quill Provincial Park
Yellow Quill Provincial Park är en park i Kanada.   Den ligger i provinsen Manitoba, i den sydöstra delen av landet, 1 800 km väster om huvudstaden Ottawa. Yellow Quill Provincial Park ligger 264 meter över havet. Den ligger vid sjön Portage Reservoir.
Terrängen runt Yellow Quill Provincial Park är platt.Närmaste större samhälle är Portage la Prairie, 3,4 km nordost om Yellow Quill Provincial Park.
Trakten runt Yellow Quill Provincial Park består till största delen av jordbruksmark. Runt Yellow Quill Provincial Park är det mycket glesbefolkat, med 3 invånare per kvadratkilometer.

wikiname: svwiki

title: Yellow Quill Provincial Park

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|Kanada|datum=2016-01}}
{{geobox
| 1 =
<!-- Här ska stå t.ex. Settlement -->
| geobox_width =
<!-- *** Mallhuvud *** -->
| name = Yellow Quill Provincial Park
| native_name =
| other_name =
| other_name_note =
| other_name1 =
| other_name1_note =
| other_name2 =
| other_name2_note =
| other_name3 =
| other_name3_note =
| other_name4 =
| other_name4_note =
| other_name5 =
| other_name5_note =
| other_name6 =
| other_name6_note =
| other_name7 =
| other_name7_note =
| category_hide =
| category = Park
| native_category =
<!-- *** Bild *** -->
| image =
| image_caption =
| image_size =
<!-- *** Symboler *** -->
| flag =
| flag_type =
| flag_label =
| flag_note =
| flag_size =
| flag_border =
| symbol =
| symbol_type =
| symbol_label =
| symbol_note =
| symbol_size =
| symbol_border =
<!-- *** Namn *** -->
| official_name =
| official_name_type =
| official_name_label =
| official_name_note =
| etymology =
| etymology_type =
| etymology_label =
| etymology_note =
| motto =
| motto_type =
| motto_label =
| motto_note =
| nickname =
| nickname_type =
| nickname_label =
| nickname_note =
<!-- *** Land m.m. *** -->
| country_fold =
| country_flag = true
| country = Kanada
| country_type =
| country_label =
| country_note =
| country1 =
| country1_note =
| country2 =
| country2_note =
| country3 =
| country3_note =
| state_fold =
| state_flag =
| state = [[Manitoba]]
| state_type = Provins
| state_label =
| state_note =
| state1 =
| state1_note =
| state2 =
| state2_note =
| state3 =
| state3_note =
| region_fold =
| region =
| region_type =
| region_label =
| region_note =
| region1 =
| region1_note =
| region2 =
| region2_note =
| region3 =
| region3_note =
| district_fold =
| district =
| district_type =
| district_label =
| district_note =
| district1 =
| district1_note =
| district2 =
| district2_note =
| district3 =
| district3_note =
| commune_fold =
| commune =
| commune_type =
| commune_label =
| commune_note =
| commune1 =
| commune1_note =
| commune2 =
| commune2_note =
| commune3 =
| commune3_note =
| municipality_fold =
| municipality =
| municipality_type =
| municipality_label =
| municipality_note =
| municipality1 =
| municipality1_note =
| municipality2 =
| municipality2_note =
| municipality3 =
| municipality3_note =
| parish_fold =
| parish =
| parish_type =
| parish_label =
| parish_note =
| parish1 =
| parish1_note =
| parish2 =
| parish2_note =
| parish3 =
| parish3_note =
<!-- *** Tillhörighet, inom området m.m. *** -->
| parent_fold =
| parent =
| parent_type =
| parent_label =
| parent_note =
| parent1 =
| parent1_note =
| parent2 =
| parent2_note =
| parent3 =
| parent3_note =
| range_fold =
| range =
| range_type =
| range_label =
| range_note =
| range1 =
| range1_note =
| range2 =
| range2_note =
| range3 =
| range3_note =
| road =
| road_type =
| road_label =
| road_note =
| road1 =
| road1_type =
| road1_label =
| road1_note =
| road2 =
| road2_type =
| road2_label =
| road2_note =
| road3 =
| road3_type =
| road3_label =
| road3_note =
| road4 =
| road4_type =
| road4_label =
| road4_note =
| border_fold =
| border =
| border_type =
| border_label =
| border_note =
| border1 =
| border1_note =
| border2 =
| border2_note =
| border3 =
| border3_note =
| border4 =
| border4_note =
| border5 =
| border5_note =
| border6 =
| border6_note =
| border7 =
| border7_note =
| border8 =
| border8_note =
| border9 =
| border9_note =
| border10 =
| border10_note =
| part_fold =
| part =
| part_type =
| part_label =
| part_note =
| part1 =
| part1_note =
| part2 =
| part2_note =
| part3 =
| part3_note =
| part4 =
| part4_note =
| part5 =
| part5_note =
| part6 =
| part6_note =
| part7 =
| part7_note =
| part8 =
| part8_note =
| part9 =
| part9_note =
| part10 =
| part10_note =
| city_fold =
| city =
| city_type =
| city_label =
| city_note =
| city1 =
| city1_note =
| city2 =
| city2_note =
| city3 =
| city3_note =
| city4 =
| city4_note =
| landmark_fold =
| landmark =
| landmark_type =
| landmark_label =
| landmark_note =
| landmark1 =
| landmark1_note =
| landmark2 =
| landmark2_note =
| landmark3 =
| landmark3_note =
| landmark4 =
| landmark4_note =
| landmark5 =
| landmark5_note =
| lake_fold =
| lake =
| lake_type =
| lake_label =
| lake_note =
| lake1 =
| lake1_note =
| lake2 =
| lake2_note =
| lake3 =
| lake3_note =
| lake4 =
| lake4_note =
| lake5 =
| lake5_note =
| lake6 =
| lake6_note =
| lake7 =
| lake7_note =
| lake8 =
| lake8_note =
| lake9 =
| lake9_note =
| lake10 =
| lake10_note =
| mountain_fold =
| mountain =
| mountain_type =
| mountain_label =
| mountain_note =
| mountain1 =
| mountain1_note =
| mountain2 =
| mountain2_note =
| mountain3 =
| mountain3_note =
| mountain4 =
| mountain4_note =
| mountain5 =
| mountain5_note =
| mountain6 =
| mountain6_note =
| mountain7 =
| mountain7_note =
| mountain8 =
| mountain8_note =
| mountain9 =
| mountain9_note =
| mountain10 =
| mountain10_note =
| building_fold =
| building =
| building_type =
| building_label =
| building_note =
| building1 =
| building1_note =
| building2 =
| building2_note =
| building3 =
| building3_note =
| building4 =
| building4_note =
| river_fold =
| river =
| river_type =
| river_label =
| river_note =
| river1 =
| river1_note =
| river2 =
| river2_note =
| river3 =
| river3_note =
| river4 =
| river4_note =
| river5 =
| river5_note =
<!-- *** Lägen *** -->
| location =
| location_type =
| location_label =
| location_note =
| location_municipality =
| location_municipality1 =
| location_district =
| location_district1 =
| location_region =
| location_region1 =
| location_state =
| location_state1 =
| location_country =
| location_country1 =
| elevation = 264
| elevation_unit =
| elevation_note =
| prominence =
| prominence_unit =
| prominence_note =
| lat_d = 49.95692
| lat_m =
| lat_s =
| lat_NS =
| long_d = -98.33263
| long_m =
| long_s =
| long_EW =
| coordinates_no_title =
| coordinates_type =
| coordinates_format =
| coordinates_note =
| capital =
| capital_name =
| capital_type =
| capital_label =
| capital_note =
| capital_location =
| capital_location_type =
| capital_location_label =
| capital_location_note =
| capital_elevation =
| capital_elevation_unit =
| capital_elevation_note =
| capital_lat_d =
| capital_lat_m =
| capital_lat_s =
| capital_lat_NS =
| capital_long_d =
| capital_long_m =
| capital_long_s =
| capital_long_EW =
| capital_coordinates_type =
| capital_coordinates_format =
| capital_coordinates_note =
| subcapital_fold =
| subcapital =
| subcapital_type =
| subcapital_label =
| subcapital_note =
| subcapital1 =
| subcapital1_note =
| subcapital2 =
| subcapital2_note =
| subcapital3 =
| subcapital3_note =
| highest =
| highest_name =
| highest_type =
| highest_label =
| highest_note =
| highest_location =
| highest_location_type =
| highest_location_label =
| highest_location_note =
| highest_municipality =
| highest_municipality1 =
| highest_district =
| highest_district1 =
| highest_region =
| highest_region1 =
| highest_state =
| highest_state1 =
| highest_country =
| highest_country1 =
| highest_elevation =
| highest_elevation_unit =
| highest_elevation_note =
| highest_lat_d =
| highest_lat_m =
| highest_lat_s =
| highest_lat_NS =
| highest_long_d =
| highest_long_m =
| highest_long_s =
| highest_long_EW =
| highest_coordinates_type =
| highest_coordinates_format =
| highest_coordinates_note =
| lowest =
| lowest_name =
| lowest_type =
| lowest_label =
| lowest_note =
| lowest_location =
| lowest_location_type =
| lowest_location_label =
| lowest_location_note =
| lowest_municipality =
| lowest_municipality1 =
| lowest_district =
| lowest_district1 =
| lowest_region =
| lowest_region1 =
| lowest_state =
| lowest_state1 =
| lowest_country =
| lowest_country1 =
| lowest_elevation =
| lowest_elevation_unit =
| lowest_elevation_note =
| lowest_lat_d =
| lowest_lat_m =
| lowest_lat_s =
| lowest_lat_NS =
| lowest_long_d =
| lowest_long_m =
| lowest_long_s =
| lowest_long_EW =
| lowest_coordinates_type =
| lowest_coordinates_format =
| lowest_coordinates_note =
<!-- *** Dimensioner *** -->
| length =
| length_type =
| length_label =
| length_unit =
| length_orientation =
| length_note =
| length1 =
| length1_type =
| length1_label =
| length1_unit =
| length1_orientation =
| length1_note =
| length2 =
| length2_type =
| length2_label =
| length2_unit =
| length2_orientation =
| length2_note =
| length3 =
| length3_type =
| length3_label =
| length3_unit =
| length3_orientation =
| length3_note =
| length4 =
| length4_type =
| length4_label =
| length4_unit =
| length4_orientation =
| length4_note =
| width =
| width_type =
| width_label =
| width_unit =
| width_orientation =
| width_note =
| width1 =
| width1_type =
| width1_label =
| width1_unit =
| width1_orientation =
| width1_note =
| width2 =
| width2_type =
| width2_label =
| width2_unit =
| width2_orientation =
| width2_note =
| width3 =
| width3_type =
| width3_label =
| width3_unit =
| width3_orientation =
| width3_note =
| width4 =
| width4_type =
| width4_label =
| width4_unit =
| width4_orientation =
| width4_note =
| height =
| height_type =
| height_label =
| height_unit =
| height_note =
| height1 =
| height1_type =
| height1_label =
| height1_unit =
| height1_note =
| height2 =
| height2_type =
| height2_label =
| height2_unit =
| height2_note =
| height3 =
| height3_type =
| height3_label =
| height3_unit =
| height3_note =
| height4 =
| height4_type =
| height4_label =
| height4_unit =
| height4_note =
| number =
| number_type =
| number_label =
| number_note =
| number1 =
| number1_type =
| number1_label =
| number1_note =
| number2 =
| number2_type =
| number2_label =
| number2_note =
| number3 =
| number3_type =
| number3_label =
| number3_note =
| number4 =
| number4_type =
| number4_label =
| number4_note =
| depth =
| depth_type =
| depth_label =
| depth_unit =
| depth_note =
| depth1 =
| depth1_type =
| depth1_label =
| depth1_unit =
| depth1_note =
| depth2 =
| depth2_type =
| depth2_label =
| depth2_unit =
| depth2_note =
| depth3 =
| depth3_type =
| depth3_label =
| depth3_unit =
| depth3_note =
| depth4 =
| depth4_type =
| depth4_label =
| depth4_unit =
| depth4_note =
| volume =
| volume_type =
| volume_label =
| volume_unit =
| volume_note =
| volume1 =
| volume1_type =
| volume1_label =
| volume1_unit =
| volume1_note =
| volume2 =
| volume2_type =
| volume2_label =
| volume2_unit =
| volume2_note =
| volume3 =
| volume3_type =
| volume3_label =
| volume3_unit =
| volume3_note =
| volume4 =
| volume4_type =
| volume4_label =
| volume4_unit =
| volume4_note =
| weight =
| weight_type =
| weight_label =
| weight_unit =
| weight_note =
| weight1 =
| weight1_type =
| weight1_label =
| weight1_unit =
| weight1_note =
| weight2 =
| weight2_type =
| weight2_label =
| weight2_unit =
| weight2_note =
| weight3 =
| weight3_type =
| weight3_label =
| weight3_unit =
| weight3_note =
| weight4 =
| weight4_type =
| weight4_label =
| weight4_unit =
| weight4_note =
| watershed =
| watershed_type =
| watershed_label =
| watershed_decimals =
| watershed_unit =
| watershed_note =
| area =
| area_type =
| area_label =
| area_decimals =
| area_unit =
| area_date =
| area_as_of =
| area_note =
| area_land =
| area_land_type =
| area_land_label =
| area_land_decimals =
| area_land_unit =
| area_land_note =
| area_land_percentage =
| area_land_percentage_round =
| area_land_share =
| area_land_share_round =
| area_percentage_round =
| area_share_round =
| area_water =
| area_water_type =
| area_water_label =
| area_water_decimals =
| area_water_unit =
| area_water_note =
| area_water_percentage =
| area_water_percentage_round =
| area_water_share =
| area_water_share_round =
| area_urban =
| area_urban_type =
| area_urban_label =
| area_urban_decimals =
| area_urban_unit =
| area_urban_date =
| area_urban_as_of =
| area_urban_note =
| area_urban_percentage =
| area_urban_percentage_round =
| area_urban_share =
| area_urban_share_round =
| area_municipal =
| area_municipal_type =
| area_municipal_label =
| area_municipal_decimals =
| area_municipal_unit =
| area_municipal_date =
| area_municipal_as_of =
| area_municipal_note =
| area_municipal_percentage =
| area_municipal_percentage_round =
| area_municipal_share =
| area_municipal_share_round =
| area_metro =
| area_metro_type =
| area_metro_label =
| area_metro_decimals =
| area_metro_unit =
| area_metro_date =
| area_metro_as_of =
| area_metro_note =
| area_metro_percentage =
| area_metro_percentage_round =
| area_metro_share =
| area_metro_share_round =
| area1 =
| area1_type =
| area1_label =
| area1_unit =
| area1_date =
| area1_note =
| area1_share =
| area1_share_round =
| area2 =
| area2_type =
| area2_label =
| area2_unit =
| area2_date =
| area2_note =
| area2_share =
| area2_share_round =
<!-- *** Befolkning *** -->
| population =
| population_type =
| population_label =
| population_date =
| population_as_of =
| population_note =
| population_urban =
| population_urban_type =
| population_urban_label =
| population_urban_date =
| population_urban_as_of =
| population_urban_note =
| population_municipal =
| population_municipal_type =
| population_municipal_label =
| population_municipal_date =
| population_municipal_as_of =
| population_municipal_note =
| population_metro =
| population_metro_type =
| population_metro_label =
| population_metro_date =
| population_metro_as_of =
| population_metro_note =
| population1 =
| population1_type =
| population1_label =
| population1_date =
| population1_note =
| population2 =
| population2_type =
| population2_label =
| population2_date =
| population2_note =
| population3 =
| population3_type =
| population3_label =
| population3_date =
| population3_note =
| population_density =
| density_type =
| density_label =
| population_density_round =
| population_density_hide =
| population_density_note =
| population_urban_density =
| population_urban_density_type =
| population_urban_density_round =
| population_urban_density_note =
| population_municipal_density =
| population_municipal_density_type =
| population_municipal_density_round =
| population_municipal_density_note =
| population_metro_density =
| population_metro_density_type =
| population_metro_density_round =
| population_metro_density_note =
| population1_density =
| density1_type =
| density1_label =
| population1_density_round =
| population1_density_note =
| population2_density =
| density2_type =
| density2_label =
| population2_density_round =
| population2_density_note =
| population3_density =
| density3_type =
| density3_label =
| population3_density_round =
| population3_density_note =
<!-- *** Egenskaper *** -->
| biome_fold =
| biome =
| biome_type =
| biome_label =
| biome_share =
| biome_note =
| biome1 =
| biome1_note =
| biome2 =
| biome2_note =
| biome3 =
| biome3_note =
| biome4 =
| biome4_note =
| biome5 =
| biome5_note =
| geology_fold =
| geology =
| geology_type =
| geology_label =
| geology_note =
| geology1 =
| geology1_note =
| geology2 =
| geology2_note =
| geology3 =
| geology3_note =
| geology4 =
| geology4_note =
| geology5 =
| geology5_note =
| orogeny_fold =
| orogeny =
| orogeny_type =
| orogeny_label =
| orogeny_note =
| orogeny1 =
| orogeny1_note =
| orogeny2 =
| orogeny2_note =
| orogeny3 =
| orogeny3_note =
| orogeny4 =
| orogeny4_note =
| orogeny5 =
| orogeny5_note =
| period_fold =
| period =
| period_type =
| period_label =
| period_note =
| period1 =
| period1_note =
| period2 =
| period2_note =
| period3 =
| period3_note =
| period4 =
| period4_note =
| period5 =
| period5_note =
| plant_fold =
| plant =
| plant_type =
| plant_label =
| plant_note =
| plant1 =
| plant1_note =
| plant2 =
| plant2_note =
| plant3 =
| plant3_note =
| plant4 =
| plant4_note =
| plant5 =
| plant5_note =
| animal_fold =
| animal =
| animal_type =
| animal_label =
| animal_note =
| animal1 =
| animal1_note =
| animal2 =
| animal2_note =
| animal3 =
| animal3_note =
| animal4 =
| animal4_note =
| animal5 =
| animal5_note =
| author_fold =
| author =
| author_type =
| author_label =
| author_note =
| author1 =
| author1_note =
| author2 =
| author2_note =
| author3 =
| author3_note =
| author4 =
| author4_note =
| author5 =
| author5_note =
| style_fold =
| style =
| style_type =
| style_label =
| style_note =
| style1 =
| style1_note =
| style2 =
| style2_note =
| style3 =
| style3_note =
| style4 =
| style4_note =
| style5 = [style5_note =
| material_fold =
| material =
| material_type =
| material_label =
| material_note =
| material1 =
| material1_note =
| material2 =
| material2_note =
| material3 =
| material3_note =
| material4 =
| material4_note =
| material5 =
| material5_note =
<!-- ***  Historia och administration *** -->
| established =
| established_type =
| established_label =
| established_note =
| established1 =
| established1_type =
| established1_label =
| established1_note =
| established2 =
| established2_type =
| established2_label =
| established2_note =
| established3 =
| established3_type =
| established3_label =
| established3_note =
| established4 =
| established4_type =
| established4_label =
| established4_note =
| date =
| date_type =
| date_label =
| date_note =
| date1 =
| date1_type =
| date1_label =
| date1_note =
| date2 =
| date2_type =
| date2_label =
| date2_note =
| date3 =
| date3_type =
| date3_label =
| date3_note =
| date4 =
| date4_type =
| date4_label =
| date4_note =
| management =
| management_body =
| management_type =
| management_label =
| management_note =
| management_location =
| management_location_type =
| management_location_label =
| management_location_note =
| management_municipality =
| management_municipality1 =
| management_district =
| management_district1 =
| management_region =
| management_region1 =
| management_state =
| management_state1 =
| management_country =
| management_country1 =
| management_elevation =
| management_elevation_unit =
| management_elevation_note =
| management_lat_d =
| management_lat_m =
| management_lat_s =
| management_lat_NS =
| management_long_d =
| management_long_m =
| management_long_s =
| management_long_EW =
| management_coordinates_type =
| management_coordinates_format =
| management_coordinates_note =
| government =
| government_type =
| government_label =
| government_note =
| government_location =
| government_location_type =
| government_location_label =
| government_location_note =
| government_municipality =
| government_municipality1 =
| government_district =
| government_district1 =
| government_region =
| government_region1 =
| government_state =
| government_state1 =
| government_country =
| government_country1 =
| government_elevation =
| government_elevation_unit =
| government_elevation_note =
| government_lat_d =
| government_lat_m =
| government_lat_s =
| government_lat_NS =
| government_long_d =
| government_long_m =
| government_long_s =
| government_long_EW =
| government_coordinates_type =
| government_coordinates_format =
| government_coordinates_note =
| owner =
| owner_type =
| owner_label =
| owner_note =
| mayor =
| mayor_type =
| mayor_label =
| mayor_party =
| mayor_note =
| leader =
| leader_type =
| leader_label =
| leader_party =
| leader_note =
| leader1 =
| leader1_type =
| leader1_label =
| leader1_party =
| leader1_note =
| leader2 =
| leader2_type =
| leader2_label =
| leader2_party =
| leader2_note =
| leader3 =
| leader3_type =
| leader3_label =
| leader3_party =
| leader3_note =
| leader4 =
| leader4_type =
| leader4_label =
| leader4_party =
| leader4_note =
<!-- *** Tillgänglighet *** -->
| public =
| public_type =
| public_label =
| public_note =
| visitation =
| visitation_type =
| visitation_label =
| visitation_date =
| visitation_note =
| access =
| access_type =
| access_label =
| access_note =
| discovery =
| discovery_type =
| discovery_label =
| discovery_note =
| discovery1 =
| discovery1_note =
| discovery2 =
| discovery2_note =
| discovery3 =
| discovery3_note =
| discovery4 =
| discovery4_note =
| discovery5 =
| discovery5_note =
| discovery6 =
| discovery6_note =
| discovery7 =
| discovery7_note =
| discovery_date =
| discovery_date_type =
| discovery_date_label =
| discovery_date_note =
| ascent =
| ascent_type =
| ascent_label =
| ascent_note =
| ascent1 =
| ascent1_note =
| ascent2 =
| ascent2_note =
| ascent3 =
| ascent3_note =
| ascent4 =
| ascent4_note =
| ascent5 =
| ascent5_note =
| ascent6 =
| ascent6_note =
| ascent7 =
| ascent7_note =
| ascent_date =
| ascent_date_type =
| ascent_date_label =
| ascent_date_note =
<!-- *** Koder *** -->
| timezone = [[Central Standard Time|CST]]
| timezone_type =
| timezone_label = America/Winnipeg
| utc_offset = -6
| timezone_note =
| timezone_DST = [[Central Daylight Time|CDT]]
| timezone_type_DST =
| timezone_label_DST =
| utc_offset_DST = -5
| timezone_note_DST =
| iso_code =
| iso_code_type =
| iso_code_label =
| iso_subcode =
| iso_code_note =
| postal_town =
| postal_town_type =
| postal_town_label =
| postal_town_note =
| postal_code =
| postal_code_type =
| postal_code_label =
| postal_code_note =
| area_code =
| area_code_type =
| area_code_label =
| area_code_note =
| code =
| code_type =
| code_label =
| code_note =
| codea =
| codea_type =
| codea_label =
| codea_note =
| codeb =
| codeb_type =
| codeb_label =
| codeb_note =
| codec =
| codec_type =
| codec_label =
| codec_note =
| code1 =
| code1_type =
| code1_label =
| code1_note =
| code1a =
| code1a_type =
| code1a_label =
| code1a_note =
| code1b =
| code1b_type =
| code1b_label =
| code1b_note =
| code1c =
| code1c_type =
| code1c_label =
| code1c_note =
| code2 =
| code2_type =
| code2_label =
| code2_note =
| code3 =
| code3_type =
| code3_label =
| code3_note =
| code4 =
| code4_type =
| code4_label =
| code4_note =
<!-- *** Unesco m.m. *** -->
| whs_name =
| whs_name_note =
| whs_year =
| whs_year_note =
| whs_number =
| whs_number_note =
| whs_region =
| whs_region_note =
| whs_criteria =
| whs_criteria_note =
| category_iucn =
| category_iucn_note =
| topo_map =
| topo_type =
| topo_label =
| topo_maker =
| topo_note =
| topo1_map =
| topo1_maker =
| topo1_note =
| topo2_map =
| topo2_maker =
| topo2_note =
| topo3_map =
| topo3_maker =
| topo3_note =
<!-- *** Fria fält *** -->
| free =
| free_type =
| free_label =
| free_note =
| free1 =
| free1_type =
| free1_label =
| free1_note =
| free2 =
| free2_type =
| free2_label =
| free2_note =
| free3 =
| free3_type =
| free3_label =
| free3_note =
<!-- *** Karta *** -->
| map = {{Kartposition Kanada|reliefkarta_om_den_finns}}
| map_caption =
| map_size =
| map_locator = Kanada
| map_locator_x =
| map_locator_y =
| map_background =
| map1 =
| map1_caption =
| map1_size =
| map1_locator =
| map1_locator_x =
| map1_locator_y =
| map1_background =
| map2 =
| map2_caption =
| map2_size =
| map2_locator =
| map2_locator_x =
| map2_locator_y =
| map2_background =
<!-- *** KML *** -->
| KML =
<!-- *** Webbplatser *** -->
| commons =
| commons_type =
| commons_label =
| commons_note =
| statistics =
| statistics_type =
| statistics_label =
| statistics_date =
| statistics_note =
| website =
| website_type =
| website_label =
| website_note =
<!-- *** Fotnoter *** -->
| footnotes =
| footnotes_type =
| footnotes_label =
| footnotes_note =
| geonames = 6185420
}}

'''Yellow Quill Provincial Park''' är <!--L.PRK-->en [[park]] i [[Kanada]].<ref name = "gn6185420"/>   Den ligger i provinsen <!--ADM1-->[[Manitoba]], i den sydöstra delen av landet, {{formatnum:1800}} km väster om huvudstaden [[Ottawa]]. Yellow Quill Provincial Park ligger {{formatnum:264}} meter över havet.<ref name = "gn6185420"/> Den ligger vid sjön [[Portage Reservoir (reservoar i Kanada)|Portage Reservoir]].{{anmärkning|Framräknat ur höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}}

Terrängen runt Yellow Quill Provincial Park är platt.{{anmärkning|Framräknat ur variansen i alla höjduppgifter (DEM 3") från Viewfinder Panoramas, inom 10 km radie.<ref name = "vp"/> {{Lsjbot-algoritmnot}}}}Närmaste större samhälle är [[Portage la Prairie]], {{formatnum:3.4}} km nordost om Yellow Quill Provincial Park.

Trakten runt Yellow Quill Provincial Park består till största delen av [[jordbruksmark]].<ref name = "nasalandcover"/> Runt Yellow Quill Provincial Park är det mycket glesbefolkat, med {{formatnum:3}} invånare per kvadratkilometer.<ref name = "nasapop"/>
== Kommentarer ==

{{anmärkningslista}}

== Källor ==

<references>
<ref name = "gn6185420">[{{Geonameslänk|gnid=6185420|name=yellow%20quill%20provincial%20park}} Yellow Quill Provincial Park] hos [{{Geonamesabout}} GeoNames.Org (cc-by)]; post uppdaterad 2006-01-18; databasdump nerladdad 2015-12-29</ref>
<ref name = "vp">{{Webbref |url= {{Viewfinderlänk}}|titel= Viewfinder Panoramas Digital elevation Model|hämtdatum= 2015-06-21|format= |verk= }}</ref>

<ref name = "nasapop">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|titel= NASA Earth Observations: Population Density|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/SEDAC|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160209064446/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=SEDAC_POP|arkivdatum= 9 februari 2016}}</ref>

<ref name = "nasalandcover">{{webbref|url= http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|titel= NASA Earth Observations: Land Cover Classification|hämtdatum= 30 januari 2016|efternamn= |förnamn= |datum= |verk= |utgivare= NASA/MODIS|arkivurl= https://web.archive.org/web/20160228161657/http://neo.sci.gsfc.nasa.gov/view.php?datasetId=MCD12C1_T1|arkivdatum= 28 februari 2016}}</ref>
</references>

[[Kategori:Provinsparker i Manitoba]]

Land: Kanada

Provins: Manitoba

Tidszon: CST (UTC-6)

- sommartid: CDT (UTC-5)


text:
# Tā Tui de Tonga
Tu'i Tā Tui de Tonga (ca. 1.100 d. C.) fue el undécimo rey de Tonga de la dinastía Tu'i Tonga.

## Biografía
Tā Tui heredó de su padre un vasto imperio, que se expandía por las islas de Wallis y Futuna, Tokelau, Tuvalu, Rotuma, Nauru, Fiyi, Islas Marquesas, Samoa, Islas Cook, Niue y algunas partes de las Islas Salomón, Kiribati.

### Mecenazgo
Con la corte ya asentada en Heketā durante el reinado de su padre Momo, cerca del actual pueblo de Niutōua en Tongatapu, el rey Tā Tui se dedicó a ensalzar la figura real, lo que lo convirtió en un rey de prestigio. En el siglo XIII Tā Tui mandó construir en honor a sus dos hijos el Ha'amonga 'a Maui,  concocido popularmente como el "Stonehenge del Pacífico".  Este monumento de  5,2 m de alto, 1,4 m de ancho y 5,8 m de largo sirvió muy probablemente como puerta de entrada a Heketā, o al recinto real. También erigió el Maka Fa'akinanga, una gran losa vertical de 4 m de alto y 2,5 m de anchoutilizada a modo de trono.
Por otro lado, desarrolló un nuevo estilo de arquitectura funeraria, los langi. Estos sirvieron como símbolo para la asociación entre el poder político y espiritual que ostentaba la realeza entre los siglos xii - xix.
- Ha'amonga 'a Maui
- Trono de piedra Maka Fa'akinanga
- Langi Paepae 'o Tele'a

| Predecesor: Momo | Tu'i Tonga Siglos xii - xiii | Sucesor: Talatama |

wikiname: eswiki

title: Tā Tui de Tonga

in_language: es

wikitext:
{{Ficha de noble
| nombre = Tā Tui
| título = [[Tu'i Tonga|Señor de Tonga]]
| tratamiento = ''Tu'i''
| fecha de nacimiento = ca. {{siglo|xi||s}}
| predecesor = [[Momo de Tonga|Momo]]
| sucesor = Talamata
| dinastía = [[Tu'i Tonga]]
| padre = Momo
| madre = Nua
| cónyuge =
}}

Tu'i '''Tā Tui de Tonga''' (ca. 1.100 d. C.) fue el undécimo rey de [[Tonga]] de la dinastía [[Tu'i Tonga]].

== Biografía ==
[[Archivo:Map_of_the_of_Tu'i_Tonga_Empire.svg|miniaturadeimagen|Extensión del imperio tongano en el {{Siglo|xii|3=s}}]]
Tā Tui heredó de su padre un vasto imperio, que se expandía por las islas de [[Wallis y Futuna]], [[Tokelau]], [[Tuvalu]], [[Rotuma]], [[Nauru]], [[Fiyi]], [[Islas Marquesas]], [[Samoa]], [[Islas Cook]], [[Niue]] y algunas partes de las [[Islas Salomón]], [[Kiribati]].<ref>{{cita libro|apellidos1=Has|nombre1=Paul|título=Tonga and Environment, History Information: Early and Middle History, the People Tradition and Culture, Political Information|fecha=27 de septiembre de 2016|editorial=CreateSpace Independent Publishing Platform|isbn=1539117421|idioma=Inglés}}</ref>

=== Mecenazgo ===
Con la corte ya asentada en [[Heketā]] durante el reinado de su padre [[Momo de Tonga|Momo]], cerca del actual pueblo de [[Niutōua]] en [[Tongatapu]], el rey Tā Tui se dedicó a ensalzar la figura real, lo que lo convirtió en un rey de prestigio. En el {{siglo|XIII||s}} Tā Tui mandó construir en honor a sus dos hijos el [[Ha'amonga 'a Maui]],  concocido popularmente como el "[[Stonehenge]] del Pacífico". <ref name="Craig">{{Cita libro|apellidos=Craig|nombre=Robert D.|fecha=2004|título=Handbook of Polynesian Mythology|editorial=ABC-CLIO|página=127-128|isbn=1-57607-895-7}}</ref> Este monumento de  5,2 m de alto, 1,4 m de ancho y 5,8 m de largo sirvió muy probablemente como puerta de entrada a Heketā, o al recinto real. También erigió el [[Maka Fa'akinanga]], una gran losa vertical de 4 m de alto y 2,5 m de ancho<ref>{{cita web|url=https://www.megalithic.co.uk/article.php?sid=33835|título=Maka Fa'akinanga - Standing Stone (Menhir) in Pacific Islands|fechaacceso=2 de febrero de 2024|obra=The Megalithic Portal|idioma=Inglés}}</ref>utilizada a modo de [[trono]].<ref>{{cita web|url=http://www.palaceoffice.gov.to/index.php?option=com_content&view=category&layout=blog&id=72&Itemid=85|título=Maka Fa'akinanga|fechaacceso=2 de febrero de 2024|fecha=23 de mayo de 2012|obra=Oficina del Palacio de Tonga|idioma=Inglés|urlarchivo=https://web.archive.org/web/20120523180334/http://www.palaceoffice.gov.to/index.php?option=com_content&view=category&layout=blog&id=100&Itemid=108|fechaarchivo=30 de agosto de 2013}}</ref>

Por otro lado, desarrolló un nuevo estilo de arquitectura funeraria, los [[langi]]. Estos sirvieron como símbolo para la asociación entre el poder político y espiritual que ostentaba la [[Tu'i Tonga|realeza]] entre los siglos {{Siglo|xii}} - {{Siglo|xix}}.<ref name="AAA">{{cita web|url=http://www.palaceoffice.gov.to/index.php?option=com_content&view=category&layout=blog&id=73&Itemid=86|título=Langi|fechaacceso=2 de febrero de 2024|fecha=23 de mayo de 2012|obra=Oficina del Palacio de Tonga|idioma=Inglés|urlarchivo=https://web.archive.org/web/20120523175952/http://www.palaceoffice.gov.to/index.php?option=com_content&view=category&layout=blog&id=73&Itemid=86|fechaarchivo=7 de diciembre de 2013|}}</ref>

<gallery mode="packed" heights="150">
Archivo:Ha'amonga_'a_Maui2.jpg|[[Ha'amonga 'a Maui]]
Archivo:Maka faakinanga 2.jpg|Trono de piedra ''[[Maka Fa'akinanga]]''
Archivo:Paepae o Tele'a (1).jpg|{{lang|To|[[Langi]]}} Paepae 'o Tele'a
</gallery>
{{sucesión
| predecesor = [[Momo de Tonga|Momo]]
| título = [[Tu'i Tonga]]
| sucesor = [[Talatama]]
| período = Siglos {{siglo|xii||}} -  {{siglo|xiii||}}
}}

== Referencias ==
{{Listaref}}
{{control de autoridades}}
[[Categoría:Reyes de Tonga]]

title: Ejercicio

Predecesor: Momo

Sucesor: Talamata

title: Información personal

Tratamiento: Tu'i

Nacimiento: ca. siglo xi

title: Familia

Dinastía: Tu'i Tonga

Padre: Momo

Madre: Nua


text:
# Acinocheirodon melanogramma
Acinocheirodon melanogramma is een straalvinnige vissensoort uit de familie van de karperzalmen (Characidae). De wetenschappelijke naam van de soort is voor het eerst geldig gepubliceerd in 1999 door Malabarba & Weitzman.

wikiname: nlwiki

title: Acinocheirodon melanogramma

in_language: nl

wikitext:
{{Taxobox straalvinnige
| titelweergave = cursief
| naam = ''Acinocheirodon melanogramma''
| afbeelding =
| orde = [[Characiformes]]
| familie = [[Characidae]] (Karperzalmen)
| geslacht = ''[[Acinocheirodon]]''
| w-naam = ''Acinocheirodon melanogramma''
| auteur = Malabarba & Weitzman
| datum = 1999
| haakjes =
| commons =
| species =
|status=LC|statusbron=2018|rl-id=187004}}
'''''Acinocheirodon melanogramma''''' is een [[Straalvinnigen|straalvinnige]] [[vissen (dieren)|vissensoort]] uit de familie van de [[Characidae|karperzalmen (Characidae)]].<ref>{{Link FishBase species|genus=Acinocheirodon|species=melanogramma|month=02|year=2013}}</ref> De wetenschappelijke naam van de soort is voor het eerst geldig gepubliceerd in 1999 door Malabarba & Weitzman.
{{Appendix}}
{{beginnetje|biologie|2013|02|27}}

[[Categorie:Characidae]]
[[Categorie:IUCN-status niet bedreigd]]

title: Acinocheirodon melanogramma · IUCN-status: Niet bedreigd (2018)

Rijk: Animalia (Dieren)

Stam: Chordata (Chordadieren)

Superklasse: Osteichthyes (Beenvisachtigen)

Klasse: Actinopterygii (Straalvinnigen)

Orde: Characiformes

Familie: Characidae (Karperzalmen)

Geslacht: Acinocheirodon

title: Soort

Portaal: Biologie · Vissen


text:
# تکیه آغاباشی
تکیه آغا باشی مربوط به دوره قاجار است و در اصفهان، غرب تخت فولاد، شرق تکیه خاتون آبادی واقع شده و این اثر در تاریخ ۱۰ خرداد ۱۳۸۲ با شمارهٔ ثبت ۹۰۹۱ به‌عنوان یکی از آثار ملی ایران به ثبت رسیده است.

wikiname: fawiki

title: تکیه آغاباشی

in_language: fa

wikitext:
{{جعبه اطلاعات جای‌های تاریخی ایران
| نام              = تکیه آغا باشی
| روی‌نقشه          = آری
| عرض‌جغرافیایی     =
| طول‌جغرافیایی     =
| تصویر            =
| اندازه تصویر     = 250
| عنوان تصویر      =
| استان            =[[استان اصفهان]]
| شهرستان          =[[اصفهان]]
| بخش              =
| نام محلی         =
| نام‌های دیگر      =
| نام‌های قدیمی     =
| نوع بنا          =
| سال‌های مرمت      =
| کاربری           = [[تکیه (معماری ایرانی)|تکیه]]
| کاربری کنونی     =
| دیرینگی          = [[دوره قاجار]]
| شماره ثبت        = ۹۰۹۱
| تاریخ ثبت ملی    = {{جلالی حروف|۱۰|۰۳|۱۳۸۲|پیوند=نه}}
| دوره ساخت اثر    = [[دوره قاجار]]
| بانی اثر         =
| مالک اثر         =
| مالک فعلی اثر    =
| شماره ثبت یونسکو =
| تاریخ ثبت یونسکو =
| امکان بازدید     =
| شماره تلفن       =
| وبگاه            =
| پانویس           =
}}'''تکیه آغا باشی''' مربوط به [[دوره قاجار]] است و در [[اصفهان]]، غرب [[تخت فولاد]]، شرق تکیه خاتون آبادی واقع شده و این اثر در تاریخ {{جلالی حروف|۱۰|۰۳|۱۳۸۲|پیوند=نه}} با شمارهٔ ثبت ۹۰۹۱ به‌عنوان یکی از [[فهرست آثار ملی ایران|آثار ملی ایران]] به ثبت رسیده است.<ref>{{یادکرد وب |نشانی=http://iranshahrpedia.com/static/view/page/cultural-heritage-reports |عنوان=دانشنامهٔ تاریخ معماری و شهرسازی ایران‌شهر |نشانی بایگانی=https://web.archive.org/web/20191006234339/http://iranshahrpedia.com/docs/Asar-e%20Sabti%20(Up%20to%2026666)%20(Version%2090%2008%2029).zip |تاریخ بایگانی=۶ اکتبر ۲۰۱۹|ناشر=وزارت راه و شهرسازی |تاریخ بازدید=۱۰ اکتبر ۲۰۱۹ |پیوند مرده=خیر}}</ref>

== جستارهای وابسته ==
* [[فهرست آثار ملی ایران]]
* [[سازمان میراث فرهنگی، صنایع دستی و گردشگری]]

== منابع ==
{{پانویس}}
{{آثار باستانی ایران-خرد}}

[[رده:آثار دوره قاجاریان در شهرستان اصفهان]]
[[رده:تخت فولاد]]
[[رده:تکیه‌های تاریخی شهرستان اصفهان]]

title: تکیه آغا باشی

نام: تکیه آغا باشی

کشور: ایران

استان: استان اصفهان

شهرستان: اصفهان

title: اطلاعات اثر

کاربری: تکیه

دیرینگی: دوره قاجار

دورهٔ ساخت اثر: دوره قاجار

title: اطلاعات ثبتی

شمارهٔ ثبت: ۹۰۹۱

تاریخ ثبت ملی: ۱۰ خرداد ۱۳۸۲


text:
# Sanning
Sanning är enligt vanligt tänkesätt en uppfattnings överensstämmelse med dess föremål, eller yttrande eller tanke som överensstämmer med verkligheten. Sanning är ett ord som används såväl i dagligt tal, som inom vetenskapen och inom filosofin. Frågan är både praktisk och teoretisk, inklusive vetenskapsteoretisk.

## Sanningens logik
Sanning ses som betecknande en egenskap hos ett påstående, som kan sägas vara sant eller osant (falskt).
Enligt klassisk filosofi var varje meningsfullt påstående deskriptivt. Det antogs att det som var sant var det som beskrev den objektiva världen på ett korrekt sätt. Detta resonemang är central inom korrespondensteorin och nära associerat med den logiska positivismen och verifierbarhetsprincipen.
Uppfattningen att sanningen beskriver verkligheten har dock ifrågasättas av bland annat den pragmatiska filosofiska rörelsen, filosofen Ludwig Wittgenstein (i hans senare period) och språkvetaren J.L. Austin. Dessa menade samfällt att sanning snarare definieras av det som görs och har en praktisk betydelse. Den yttersta verklighet är den praktiska verkligheten, här och nu, menade de, varför det är meningslöst att försöka jämföra olika påståenden med en objektiv verklighet för att avgöra vad som är sant.
Enligt klassisk sanningsteori såväl som vid så kallat sunt förnuft är ett sant påstående (P) och dess negation (inte-P) ömsesidigt uteslutande. Om det är sant att Stockholm är Sveriges huvudstad så är det falskt att Stockholm inte är Sveriges huvudstad och omvänt. Om det är falskt att det regnar så regnar det inte, och omvänt, och så vidare.
Klassisk logik utgår ifrån detta samt att varje meningsfullt påstående antingen är sant eller falskt. Detta senare kallas lagen om det uteslutna tredje.
I själva verket är i klassisk logik lagen om det uteslutna tredje (P eller inte-P) logiskt ekvivalent med det är inte så att både P och inte-P är sant (motsägelselagen). Dessa två är tautologier och deras ekvivalens är också en tautologi, enligt de Morgans lagar.
Detta antas även gälla inom klassisk bevisteori, vilket strängt taget är sak samma som klassisk logik. Exempelvis bevisas ofta satser inom matematiken genom att man antar att ett påstående är sant. Om man sedan kan visa att detta antagande leder till falska konsekvenser, har man bevisat att påståendet är falskt. Då följer, enligt lagen om det uteslutna tredje, att dess negation (logiska motsats) är sann. Vill man bevisa satsen A, antar man således inte-A, visar att detta leder till något oacceptabelt, typiskt en motsägelse, och kan sedan se A som bevisat. Denna regel kallas av hävd reductio ad absurdum. Poängen är att P är sann eftersom inte-P är falsk. Egentligen har man inte bevisat P, utan bevisat att inte-P är falsk!
Således är det ett fundamentalt klassiskt bevisteoretiskt antagande att:
- Varje påstående har ett och endast ett sanningsvärde, är antingen sant eller falskt, men aldrig båda samtidigt.

Man kan undra hur detta kan ses som problematiskt? Dock finns det filosofer och matematiker som ifrågasatt den principiella giltigheten i lagen om det uteslutna tredje.
(1) En del har hävdat att ett påstående kan ha ett tredje sanningsvärde, i det att det utöver sant eller falskt kan vara möjligt. Detta har bland annat att göra med problemet med framtida påståenden, ett av Aristoteles påpekat problem med framtida tillfälligheter, eller futura kontingentia. Problemet är här att påståendet vem som är Sveriges statsminister år 2027 (exempelvis) orimligen kan antas ha ett bestämt sanningsvärde redan nu, eller ha haft det för en miljard år sedan. I så fall vore ju framtiden förutbestämd. En tänkbar lösning är då att införa möjlighet som ett tredje sanningsvärde emellan sant och falskt. Fast man kan också hävda att påståendet har ett sanningsvärde nu, fast vi inte vet vilket det är. Problematiken verkar onekligen svår att hantera.
(2) Andra, som den nederländske filosofen och matematikern Brouwer har kritiserat matematikens gängse bevisförfarande. Den ståndpunkten kallas intuitionism, och hävdar att man inte kan säga att man bevisat sanningen hos påståendet P genom att visa att inte-P medför motsägelser. Ett äkta bevis måste bestå i konstruktionen av P.

## Teorier om sanning
Sanning är emellertid inte bara en logisk fråga, utan också en begreppslig fråga, eller fler:
- Vad innebär (betyder) det att ett påstående är sant (eller inte sant)? (Semantisk fråga)
- Under vilka omständigheter är det rätt att säga att ett påstående är sant? (Normativ fråga.)
- Hur brukar folk använda ord som sann eller motsvarande, eller falsk eller motsvarande? (Deskriptiv, sociologisk fråga.)

I det följande ges en kort översikt över några vanliga filosofiska teorier om sanning. Det bör framhållas att var och en av dessa finns i mängder av undervarianter och att kontroversen mellan i synnerhet korrespondensteoretiker och koherensteoretiker är ett av filosofins både klassiska och moderna teman.
- Korrespondensteorin: Enligt korrespondensteorin är ett påstående P sant om och endast om det överensstämmer med verkligheten. Om påståendet det regnar just nu är sant, så regnar det just nu. Tanken är att verklighetens faktiska förhållanden avgör vad som är sant eller falskt. Men vad ska då avses med verkligheten? För en empiriskt lagd filosof eller tänkare i allmänhet ligger det nära till hands att säga att verkligheten = det som observeras. Men detta leder snabbt till filosofiska (och perceptionspsykologiska) problem om hur observationer förhåller sig till verkligheten.Alfred Tarski utgick ifrån tanken att satsen "det regnar" är sann om och endast om det regnar. Detta gav"P" är sann om och endast om P.Ett exempel till: "Uppsalas högsta kyrka är Domkyrkan" är sann om och endast om Uppsalas högsta kyrka är Domkyrkan.Tarskis mål var egentligen att påvisa en ofullständighetsegenskap hos formella, axiomatiska teorier. Han gjorde detta genom att ur sin definition härleda det som kallas Tarskis paradox. Man får den genom att i schemat sätta P = Satsen P är falsk.Det ger: satsen P är falsk om och endast om P. Nu säger varje sats att den är sann, så vi får: satsen P är falsk om och endast om P är sann. En motsägelse.Tarskis lösning förutsatte att man inför en hierarki av objektsspråk, metaspråk, meta-metaspråk etc. Samt regeln att sanning inte någonsin ska definieras inom ett språk. Sanning för språket S (= ett formellt logiskt språk) måste formuleras i ett rikare meta-språk för S. Således hade detta inte så mycket att göra med vad vi vanligen menar med sanning. Däremot var det ett viktigt logiskt-semantiskt resultat, lite erinrande om Gödels samtida resultat.
- Koherensteorin: Enligt koherensteorin som har sina rötter bland annat hos Leibniz är ett påstående sant om och endast om det är koherent med ett omfattande system av satser, som alla är inbördes koherenta. Leibniz tycks ha menat att bara ett sådant system är möjligt, och identifierade det med något gudomligt och logiskt på en gång. Tillämpat i praktiken tycks det innebära att: en sats P är sann om och endast om den är koherent med systemet S. Och eftersom en sats kan vara koherent med S1 och inkoherent med S2, S3… så är det valet av system som avgör vad som är sant. Koherensteorier för sanning brukar kritiseras för relativism. Så brukar många uppfatta Thomas Kuhns paradigmteori. Ett annat problem är vad koherens egentligen ska antas betyda.
- Pragmatisk sanningsteori: Enligt pragmatismen (Charles Sanders Peirce, William James) är sanning grovt uttryckt detsamma som användbarhet eller funktionalitet. Ett sätt att beskriva detta på är att ett påstående är sant om det har konsekvenser som slår in, i vilket fall det är gynnsamt att anta påståendet som sant. Medan korrespondensteorin gärna ser sanning som något absolut, blir det här relativt. Newtons gravitationsteori betraktades, exempelvis, som sann tills man fann situationer där den inte fungerar bra. Då övergick man till Einsteins allmänna relativitetsteori.
- Konstruktivistisk sanningsteori samt intuitionism.
- Konsensusteori: Alla sanningsteorier tenderar införa ett begrepp konsensus där vad som är sant eller inte sant avgörs inom en grupp av fria, oberoende debattörer. Detta gör sanning till ett provisorium, som hos Karl Popper. Man kan också använda det som en definition: det är sant som en majoritet är överens om. Men en sådan ståndpunkt förefaller oerhört lätt att invända emot, även om den ofta åberopas i praktiken. Problemet är förstås att de som nått en konsensus, dvs. blivit överens, ändå kan ha fel. Jorden är ju inte platt.[4]

title: Sanning

wikitext:
{{Omdirigering|Sanningen|andra betydelser|Sanningen (olika betydelser)}}
{{fler källor|datum=2021-12}}
{{Deduktion}}
[[Fil:Statue of Truth.jpg|miniatyr|Walter Seymour Allward, ''Veritas'', 1920.]]
[[Fil:Roma-boccaverità01.jpg|miniatyr|[[Bocca della Verità]] ("Sanningens mun"), som enligt medeltida sägner biter av handen på den som ljuger.]]

'''Sanning''' är enligt vanligt tänkesätt en uppfattnings överensstämmelse med dess föremål,<ref>{{runeberg.org|nffr|0452.html Sanning}}</ref> eller yttrande eller tanke som överensstämmer med verkligheten. Sanning är ett ord som används såväl i dagligt tal, som inom vetenskapen och inom filosofin. Frågan är både praktisk och teoretisk, inklusive [[vetenskapsteori|vetenskapsteoretisk]].

== Sanningens logik ==
''Sanning'' ses som betecknande en egenskap hos ett [[påstående]], som kan sägas vara sant eller osant ([[falsk]]t).

Enligt klassisk filosofi var varje meningsfullt påstående deskriptivt. Det antogs att det som var sant var det som beskrev den objektiva världen på ett korrekt sätt. Detta resonemang är central inom korrespondensteorin och nära associerat med den logiska [[positivism]]en och [[verifierbarhetsprincipen]].

Uppfattningen att sanningen beskriver verkligheten har dock ifrågasättas av bland annat den pragmatiska filosofiska rörelsen,<ref>{{Bokref|titel=Pragmatism|url=https://books.google.se/books?hl=sv&lr=&id=vup2ngKFY4sC&oi=fnd&pg=PR11&dq=william+james+pragmatism&ots=zCsLemZbBI&sig=qFNl9rZGjdcfZ9aVEUU4R2YHJPE&redir_esc=y#v=onepage&q=william%20james%20pragmatism&f=false|utgivare=Harvard University Press|datum=1975|hämtdatum=2023-04-15|isbn=978-0-674-69735-5|språk=en|förnamn=William|efternamn=James}}</ref> filosofen [[Ludwig Wittgenstein]] (i hans senare period) och språkvetaren [[J.L. Austin]]. Dessa menade samfällt att sanning snarare definieras av det som görs och har en praktisk betydelse. Den yttersta verklighet är den praktiska verkligheten, här och nu, menade de, varför det är meningslöst att försöka jämföra olika påståenden med en objektiv verklighet för att avgöra vad som är sant.<ref>{{Bokref|titel=Consequences of Pragmatism: Essays, 1972-1980|url=https://books.google.se/books?hl=sv&lr=&id=6L2Wkls7UnwC&oi=fnd&pg=PR9&dq=pragmatism&ots=ryhE71J0ET&sig=WNvndGEtCVgO7zUB4qLauWMAtH0&redir_esc=y#v=onepage&q=pragmatism&f=false|utgivare=U of Minnesota Press|datum=1982|hämtdatum=2023-04-15|isbn=978-0-8166-1064-8|språk=en|förnamn=Richard|efternamn=Rorty}}</ref>

Enligt klassisk sanningsteori såväl som vid så kallat [[sunt förnuft]] är ett sant påstående (P) och dess [[negation]] (inte-P) ömsesidigt uteslutande. Om det är sant att ''Stockholm är Sveriges huvudstad'' så är det falskt att ''Stockholm inte är Sveriges huvudstad'' och omvänt. Om det är falskt att ''det regnar'' så regnar det inte, och omvänt, och så vidare.

[[Klassisk logik]] utgår ifrån detta samt att varje meningsfullt påstående antingen är sant eller falskt. Detta senare kallas [[lagen om det uteslutna tredje]].

I själva verket är i klassisk logik ''lagen om det uteslutna tredje'' (P eller inte-P) logiskt ekvivalent med ''det är inte så att både P och inte-P är sant'' (motsägelselagen). Dessa två är [[Tautologi (logik)|tautologi]]er och deras ekvivalens är också en tautologi, enligt [[de Morgans lagar]].

Detta antas även gälla inom klassisk [[bevisteori]], vilket strängt taget är sak samma som klassisk logik. Exempelvis bevisas ofta satser inom matematiken genom att man antar att ett påstående är sant. Om man sedan kan visa att detta antagande leder till falska konsekvenser, har man bevisat att påståendet är falskt. Då följer, enligt lagen om det uteslutna tredje, att dess negation (logiska motsats) är sann. Vill man bevisa satsen A, antar man således inte-A, visar att detta leder till något oacceptabelt, typiskt en motsägelse, och kan sedan se A som bevisat. Denna regel kallas av hävd [[reductio ad absurdum]]. Poängen är att P är sann eftersom inte-P är falsk. Egentligen har man inte bevisat P, utan bevisat att inte-P är falsk!

Således är det ett fundamentalt klassiskt bevisteoretiskt antagande att:

* Varje påstående har ett och endast ett [[sanningsvärde]], är antingen sant eller falskt, men aldrig båda samtidigt.

Man kan undra hur detta kan ses som problematiskt? Dock finns det filosofer och matematiker som ifrågasatt den principiella giltigheten i lagen om det uteslutna tredje.

(1) En del har hävdat att ett påstående ''kan'' ha ett tredje sanningsvärde, i det att det utöver sant eller falskt kan vara möjligt. Detta har bland annat att göra med problemet med framtida påståenden, ett av [[Aristoteles]] påpekat problem med framtida tillfälligheter, eller [[futura kontingentia]]. Problemet är här att påståendet vem som är Sveriges statsminister år 2027 (exempelvis) orimligen kan antas ha ett bestämt sanningsvärde redan nu, eller ha haft det för en miljard år sedan. I så fall vore ju framtiden förutbestämd. En tänkbar lösning är då att införa möjlighet som ett tredje sanningsvärde ''emellan'' sant och falskt. Fast man kan också hävda att påståendet ''har'' ett sanningsvärde nu, fast vi inte vet vilket det är. Problematiken verkar onekligen svår att hantera.

(2) Andra, som den nederländske filosofen och matematikern [[Luitzen Egbertus Jan Brouwer|Brouwer]] har kritiserat matematikens gängse bevisförfarande. Den ståndpunkten kallas [[intuitionism]], och hävdar att man inte kan säga att man bevisat sanningen hos påståendet P genom att visa att inte-P medför motsägelser. Ett äkta bevis måste bestå i konstruktionen av P.

== Teorier om sanning ==
''Sanning'' är emellertid inte bara en logisk fråga, utan också en [[begrepp]]slig fråga, eller fler:

* Vad innebär (betyder) det att ett påstående är sant (eller inte sant)? ([[Semantisk]] fråga)
* Under vilka omständigheter är det rätt att säga att ett påstående är sant? ([[Normativ]] fråga.)
* Hur brukar folk använda ord som ''sann'' eller motsvarande, eller ''falsk'' eller motsvarande? ([[Deskriptiv]], [[sociologisk]] fråga.)

I det följande ges en kort översikt över några vanliga filosofiska teorier om sanning. Det bör framhållas att var och en av dessa finns i mängder av undervarianter och att kontroversen mellan i synnerhet ''korrespondensteoretiker'' och ''koherensteoretiker'' är ett av filosofins både klassiska och moderna teman.

* '''[[Korrespondensteorin]]''': Enligt korrespondensteorin är ett påstående P sant om och endast om det överensstämmer med [[verklighet]]en. Om påståendet ''det regnar just nu'' är sant, så regnar det just nu. Tanken är att verklighetens faktiska förhållanden avgör vad som är sant eller falskt. Men vad ska då avses med ''verkligheten''? För en [[empiri]]skt lagd filosof eller tänkare i allmänhet ligger det nära till hands att säga att verkligheten = det som observeras. Men detta leder snabbt till [[filosofi]]ska (och [[perceptionspsykologi]]ska) problem om hur [[observation]]er förhåller sig till verkligheten.
[[Alfred Tarski]] utgick ifrån tanken att satsen "det regnar" är sann om och endast om det regnar. Detta gav
"P" är sann om och endast om P.
Ett exempel till: "Uppsalas högsta kyrka är Domkyrkan" är sann om och endast om Uppsalas högsta kyrka är Domkyrkan.
Tarskis mål var egentligen att påvisa en [[ofullständighetsegenskap]] hos [[formell]]a, [[axiomatisk]]a [[teori]]er. Han gjorde detta genom att ur sin definition härleda det som kallas [[Tarskis paradox]]. Man får den genom att i schemat sätta P = ''Satsen P är falsk''.
Det ger: ''satsen P är falsk om och endast om P''. Nu säger varje sats att den är sann, så vi får: ''satsen P är falsk om och endast om P är sann.'' En motsägelse.
Tarskis lösning förutsatte att man inför en hierarki av [[objektsspråk]], [[metaspråk]], [[meta-metaspråk]] etc. Samt regeln att sanning inte någonsin ska definieras ''inom'' ett språk. Sanning för språket S (= ett formellt logiskt språk) måste formuleras i ett rikare meta-språk för S. Således hade detta inte så mycket att göra med vad vi vanligen menar med ''sanning''. Däremot var det ett viktigt logiskt-semantiskt resultat, lite erinrande om [[Gödel]]s samtida resultat.
* '''[[Koherensteorin]]''': Enligt koherensteorin som har sina rötter bland annat hos [[Gottfried Wilhelm von Leibniz|Leibniz]] är ett påstående sant om och endast om det är koherent med ett omfattande system av satser, som alla är inbördes koherenta. Leibniz tycks ha menat att bara ett sådant system är möjligt, och identifierade det med något gudomligt och logiskt på en gång. Tillämpat i praktiken tycks det innebära att: ''en sats P är sann om och endast om den är koherent med systemet S''. Och eftersom en sats kan vara koherent med S1 och inkoherent med S2, S3… så är det valet av system som avgör vad som är sant. Koherensteorier för sanning brukar kritiseras för [[relativism]]. Så brukar många uppfatta [[Thomas Kuhn]]s [[paradigm]]teori. Ett annat problem är vad ''koherens'' egentligen ska antas betyda.
* '''Pragmatisk sanningsteori''': Enligt [[pragmatism]]en ([[Charles Sanders Peirce]], [[William James]]) är sanning grovt uttryckt detsamma som användbarhet eller funktionalitet. Ett sätt att beskriva detta på är att ett påstående är sant om det har konsekvenser som slår in, i vilket fall det är gynnsamt att anta påståendet som sant. Medan korrespondensteorin gärna ser sanning som något absolut, blir det här relativt. [[Newtons gravitationslag|Newtons gravitationsteori]] betraktades, exempelvis, som sann tills man fann situationer där den inte fungerar bra. Då övergick man till [[Albert Einstein|Einstein]]s [[allmänna relativitetsteori]].
* '''[[Konstruktivistisk sanningsteori]]''' samt [[intuitionism]].
* '''[[Konsensusteori]]''': Alla sanningsteorier tenderar införa ett begrepp ''konsensus'' där vad som är sant eller inte sant ''avgörs'' inom en grupp av fria, oberoende debattörer. Detta gör sanning till ett provisorium, som hos [[Karl Popper]]. Man kan också använda det som en definition: det är sant som en majoritet är överens om. Men en sådan ståndpunkt förefaller oerhört lätt att invända emot, även om den ofta åberopas i praktiken. Problemet är förstås att de som nått en konsensus, dvs. blivit överens, ändå kan ha fel. Jorden är ju inte platt.<ref>{{tidskriftsref | författare = Nicholas Rescher | rubrik = Pluralism: Against the Demand for Consensus | url =  | år = 1993 | tidskrift = Oxford University Press | volym = | nummer = | hämtdatum =6 maj 2014 }}</ref>

== Se även ==
* [[Lögn]]
* [[Kontradiktion]]
* [[Logik]]
* [[Mening (betydelse)]]
* [[Semantik]]
* [[Sanningsvärde]]
* [[Sanningsfunktion]]
* [[Sannolikhet]]
* [[Tautologi (logik)|Tautologi]]

== Referenser ==
<references/>

== Vidare läsning ==
* Gängse filosofiska lexika, som till exempel Poul Lübcke ''Filosofilexikonet'' (Forum 1988).
* Klassisk korrespondensteori: [[Bertrand Russell]], ''The Problems of Philosophy'' (1912), kap 12. (Filosofins problem) Många upplagor.
* Koherensteoretisk klassiker: [[W. V. O. Quine]] ''Two Dogmas of Empiricism'' (Två av empirismens dogmer), i Konrad Marc-Wogau ''Filosofin genom tiderna'' (del 4, 1900-talet), Bonniers 1983.

{{Logiska begrepp}}
{{auktoritetsdata}}

[[Kategori:Kunskap]]
[[Kategori:Logik]]
[[Kategori:Vetenskapsteori]]
[[Kategori:Etiska frågor]]
[[Kategori:Verklighet]]
[[Kategori:Wikipedia:Basartiklar]]


text:
# 山本暎一
山本 暎一（やまもと えいいち、1932年または1940年11月22日 - 2021年9月7日）は、日本の映画監督、アニメ監督、演出家、脚本家、アニメーター、プロデューサー、小説家。京都府生まれ。

## 経歴
幼少期に父親が太平洋戦争に応召し、母親とともに母方の実家がある香川県の小豆島へ移住。中学時代よりアニメーターを志し、高校卒業後に横山隆一が主宰するおとぎプロに入社した。1960年、手塚治虫がアニメ映画を作ろうとしていると知り、おとぎプロを退社して手塚を訪問。翌1961年に設立された虫プロダクションの創設メンバーのひとりとなる。
1962年の第1回虫プロダクション作品発表会で上映された同社最初のアニメーション作品『ある街角の物語』（芸術祭奨励賞、ブルーリボン教育文化映画賞受賞作）で、スタッフの中軸として活躍。以後、1973年の同社倒産まで、演出、作画、脚本、プロデューサーと、多岐にわたる業務をこなした。特に、「アニメラマ」と名づけられた日本ヘラルド映画配給の劇場用成人向けアニメ『千夜一夜物語』『クレオパトラ』、および同路線で文芸色が強い「アニメロマネスク」として制作された『哀しみのベラドンナ』で監督を務めたことが有名である（『クレオパトラ』は手塚治虫との共同監督）。
虫プロ倒産後は、1974年に第1作がテレビ放送された『宇宙戦艦ヤマト』シリーズに企画段階から参加。「ヤマト」のロゴをデザインした他、脚本を担当して同作の人間ドラマを構成し、脚本と絵コンテチェックも行った。その後もいくつかのアニメ作品で監督、脚本等を担当している。
1989年春に虫プロ時代を回想した小説仕立ての『虫プロ興亡記 安仁明太の青春』を発表。同作で山本の氏名は「安仁明太」としている。あとがきでは、仕事（アニメ制作）に関する記述はほぼ事実だが、プライベートに関する箇所はほぼフィクションであると記しているものの、同書はアニメ研究家にとって虫プロを知る上での基礎文献となっている。
2021年9月7日、心不全のため死去。

### 生年について
生前に山本のインタビューが掲載されたウェブメディアでは「1940年11月22日生まれ」と記載されていた。一方、2021年9月の死去時の報道では没年齢は「88歳」と記されており、仮に日付が同じとすれば1932年生まれとなる。

## フィルモグラフィ

### 連続テレビアニメ
- 鉄腕アトム（第1作）（1963年〜1966年：各話演出、作画）
- ジャングル大帝（第1作）（1965年〜1966年：制作、プロデューサー、各話演出）
- ジャングル大帝　進めレオ!（1966年〜1967年：制作、各話演出、脚本）
- 日本誕生（1970年：演出、脚本）
- ワンサくん（1973年：チーフディレクター、各話演出、脚本）
- 宇宙戦艦ヤマト（1974年〜1975年：監修、構成、脚本）
- すばらしい世界旅行 恐竜王国の興亡（1973年：監督）
- 宇宙戦艦ヤマトIII（1980年〜1981年：監督、脚本）

### 単発テレビアニメ
- 海底都市のできるまで（1969年2月2日：演出）

### パイロットフィルム、OVA
- 0マン（1968年：プロデューサー）
- ペリカンロード クラブ・カルーチャ（1986年、監督、脚本）
- 井原西鶴 好色一代男（1990年：脚本）
- IZUMO（1991年：監督、脚本）
- 月がのぼるまでに（1991年：監督、脚色、絵コンテ）
- YAMATO2520（1995年〜1996年、脚本）

### 劇場用アニメ映画
- ある街角の物語（1962年11月5日：演出、編集、原画）
- おす（1962年11月5日：原案、演出）
- 鉄腕アトム 宇宙の勇者（1964年7月26日：演出、脚本）
- ジャングル大帝（1966年7月31日：監督）
- 千夜一夜物語（1969年6月14日：監督）
- クレオパトラ（1970年9月15日：監督）
- 哀しみのベラドンナ（1973年6月30日：監督、脚本）
- 宇宙戦艦ヤマト（1977年8月6日：脚本）
- 宇宙戦艦ヤマト 完結編（1983年3月19日：アソシエイト・プロデューサー、脚本）
- おしん (1984年3月17日：監督)
- オーディーン 光子帆船スターライト (1985年8月10日：監督、脚本)
- 超神伝説うろつき童子 (1989年3月18日：監修)

### その他
- 都会のブッチー(1995年、監督)

## 著書
- 『虫プロ興亡記 安仁明太の青春』新潮社、1989年4月

あとがきで、師の手塚治虫（2月に病没した）に渡せなかったことを悔いている
- 『大江戸春画ウォーズ UTAMARO伝』、新潮社、新潮文庫、ISBN 978-4-10-106061-3 (2025年5月28日).

wikiname: jawiki

title: 山本暎一

in_language: ja

wikitext:
{{出典の明記|date=2021年9月}}
'''山本 暎一'''（やまもと えいいち、[[1932年]]<ref name="anp"/>または[[1940年]][[11月22日]]<ref name="as"/> - [[2021年]][[9月7日]]<ref name="anp"/>）は、[[日本]]の[[映画監督]]、[[アニメ]][[監督]]、[[演出家]]、[[脚本家]]、[[アニメーター]]、[[プロデューサー]]、[[小説家]]。[[京都府]]生まれ。

== 経歴 ==
幼少期に父親が[[太平洋戦争]]に応召し、母親とともに母方の実家がある[[香川県]]の[[小豆島]]へ移住。中学時代よりアニメーターを志し、高校卒業後に[[横山隆一]]が主宰する[[おとぎプロ]]に入社した。[[1960年]]、[[手塚治虫]]がアニメ映画を作ろうとしていると知り、おとぎプロを退社して手塚を訪問。翌[[1961年]]に設立された[[虫プロダクション]]の創設メンバーのひとりとなる。

[[1962年]]の第1回虫プロダクション作品発表会で上映された同社最初のアニメーション作品『[[ある街角の物語]]』（[[芸術祭 (文化庁)|芸術祭]]奨励賞、[[ブルーリボン賞 (映画)|ブルーリボン]]教育文化映画賞受賞作）で、スタッフの中軸として活躍。以後、[[1973年]]の同社倒産まで、演出、作画、脚本、プロデューサーと、多岐にわたる業務をこなした。特に、「[[アニメラマ]]」と名づけられた日本ヘラルド映画配給の劇場用[[アダルトアニメ|成人向けアニメ]]『[[千夜一夜物語 (1969年の映画)|千夜一夜物語]]』『[[クレオパトラ (1970年の映画)|クレオパトラ]]』、および同路線で文芸色が強い「アニメロマネスク」として制作された『[[哀しみのベラドンナ]]』で監督を務めたことが有名である（『クレオパトラ』は手塚治虫との共同監督）。

虫プロ倒産後は、[[1974年]]に第1作がテレビ放送された『[[宇宙戦艦ヤマト]]』シリーズに企画段階から参加。「ヤマト」の[[ロゴタイプ|ロゴ]]をデザインした他<ref>伊藤秀明編著『宇宙戦艦ヤマト大クロニクル』グライドメディア、2010年、p.14</ref>、脚本を担当して同作の人間ドラマを構成し、脚本と絵コンテチェックも行った<ref>[[西崎義展]]「ヤマトの続編はこう作りたい」『月刊[[マンガ少年]]臨時増刊 TVアニメの世界』[[朝日ソノラマ]]、1977年、p.85</ref><ref>山本暎一「『宇宙戦艦ヤマト』への情熱――西崎義展さんを悼む」『東京新聞』2010年11月26日付夕刊</ref>。その後もいくつかのアニメ作品で監督、脚本等を担当している。

[[1989年]]春に虫プロ時代を回想した小説仕立ての『虫プロ興亡記 安仁明太の青春』を発表。同作で山本の氏名は「安仁明太」としている。あとがきでは、仕事（アニメ制作）に関する記述はほぼ事実だが、プライベートに関する箇所はほぼフィクションであると記しているものの、同書はアニメ研究家にとって虫プロを知る上での基礎文献となっている<ref>[[津堅信之]]「[https://tsugata.hatenablog.com/entry/20080417/1208435609 手塚治虫と虫プロダクション]」 津堅信之のアニメーション研究資料図書室 2008年4月17日</ref><ref>古田尚輝『鉄腕アトムの時代 映像産業の攻防』[[世界思想社]]、2009年、p.223</ref><ref>[[皆河有伽]]『日本動画興亡史 小説手塚学校2 ～ソロバン片手の理想家～』[[講談社]]、2009年、p.24</ref>。

2021年9月7日、心不全のため死去<ref name="anp">{{Cite news|url=https://www.asahi.com/articles/DA3S15056380.html|title=山本暎一さん死去|newspaper=[[朝日新聞]]|date=2021-09-27|accessdate=2021-09-27}}</ref><ref>{{Cite web |title=RIP Eiichi Yamamoto, Director And Key Collaborator Of Osamu Tezuka |url=https://www.cartoonbrew.com/rip/rip-eiichi-yamamoto-director-and-key-collaborator-of-osamu-tezuka-209024.html |website=[[Cartoon Brew]] |date=2021-09-27 |access-date=2024-06-11 |language=en-US |first=Alex Dudok de |last=Wit}}</ref><ref>{{Cite web |title=Anime Pioneer Eiichi Yamamoto Dies at Age 80 |url=https://www.animationmagazine.net/2021/09/anime-pioneer-eiichi-yamamoto-dies-at-age-80/ |website=[[Animation Magazine]] |access-date=2024-06-11}}</ref>。

=== 生年について ===
生前に山本のインタビューが掲載されたウェブメディアでは「1940年11月22日生まれ」と記載されていた<ref name="as">[http://www.style.fm/as/13_special/mini_060116.shtml 「アニメラマ三部作」を研究しよう! 山本暎一インタビュー] - WEB[[アニメスタイル]]（2006年1月16日）</ref>。一方、2021年9月の死去時の報道では没年齢は「88歳」と記されており<ref name="anp"/>、仮に日付が同じとすれば1932年生まれとなる。

== フィルモグラフィ ==
=== 連続テレビアニメ ===
*[[鉄腕アトム (アニメ第1作)|鉄腕アトム]]（第1作）（1963年〜1966年：各話演出、作画）
*[[ジャングル大帝#第1作|ジャングル大帝（第1作）]]（1965年〜1966年：制作、プロデューサー、各話演出）
*[[ジャングル大帝#進めレオ!|ジャングル大帝　進めレオ!]]（1966年〜1967年：制作、各話演出、脚本）
*日本誕生（1970年：演出、脚本）
*[[ワンサくん]]（1973年：'''チーフディレクター'''、各話演出、脚本）
*[[宇宙戦艦ヤマト]]（1974年〜1975年：'''監修'''、構成、脚本）
*[[すばらしい世界旅行 恐竜王国の興亡]]（1973年：'''監督'''）
*[[宇宙戦艦ヤマトIII]]（1980年〜1981年：'''監督'''、脚本）

=== 単発テレビアニメ ===
*[[海底都市のできるまで]]（1969年2月2日：演出）

=== パイロットフィルム、OVA ===
*[[0マン]]（1968年：プロデューサー）
*[[ペリカンロード|ペリカンロード クラブ・カルーチャ]]（1986年、'''監督'''、脚本）
*井原西鶴 好色一代男（1990年：脚本）
*IZUMO（1991年：'''監督'''、脚本）
*月がのぼるまでに（1991年：'''監督'''、脚色、絵コンテ）
*[[YAMATO2520]]（1995年〜1996年、脚本）

=== 劇場用アニメ映画 ===
*[[ある街角の物語]]（1962年11月5日：演出、編集、原画）
*おす（1962年11月5日：原案、演出）
*[[鉄腕アトム_(アニメ第1作)|鉄腕アトム 宇宙の勇者]]（1964年7月26日：演出、脚本）
*[[ジャングル大帝#アニメ|ジャングル大帝]]（1966年7月31日：'''監督'''）
*[[千夜一夜物語 (1969年の映画)|千夜一夜物語]]（1969年6月14日：'''監督'''）
*[[クレオパトラ (1970年の映画)|クレオパトラ]]（1970年9月15日：'''監督'''）
*[[哀しみのベラドンナ]]（1973年6月30日：'''監督'''、脚本）
*[[宇宙戦艦ヤマトシリーズ#テレビアニメシリーズ|宇宙戦艦ヤマト]]（1977年8月6日：脚本）
*[[宇宙戦艦ヤマト 完結編]]（1983年3月19日：アソシエイト・プロデューサー、脚本）
*[[おしん#映画|おしん]] (1984年3月17日：'''監督''')
*[[オーディーン 光子帆船スターライト]] (1985年8月10日：'''監督'''、脚本)
*[[超神伝説うろつき童子#アニメ|超神伝説うろつき童子]] (1989年3月18日：'''監修''')

=== その他 ===
*都会のブッチー(1995年、監督)

== 著書 ==
*『虫プロ興亡記 安仁明太の青春』[[新潮社]]、1989年4月
::あとがきで、師の手塚治虫（2月に病没した）に渡せなかったことを悔いている
* 『大江戸春画ウォーズ UTAMARO伝』、[[新潮社]]、新潮文庫、ISBN 978-4-10-106061-3 (2025年5月28日).

== 出典 ==
<references/>

{{宇宙戦艦ヤマト}}
{{Normdaten}}
{{Anime-people-stub}}

{{DEFAULTSORT:やまもと えいいち}}
[[Category:日本の映画監督]]
[[Category:日本のアニメーション監督]]
[[Category:京都府出身の人物]]
[[Category:1940年生]]
[[Category:2021年没]]


text:
# Agrilus krantzi
Agrilus krantzi é uma espécie de inseto do género Agrilus, família Buprestidae, ordem Coleoptera.
Foi descrita cientificamente por Kerremans, 1911.

wikiname: ptwiki

title: Agrilus krantzi

in_language: pt

wikitext:
{{speciesbox
|taxon= Agrilus krantzi
|imagem=
|autoridade = Kerremans, 1911
|sinónimos= ''Agrilus rhabdiscus'' <small>[[Jan Obenberger|Obenberger]], 1931</small>
}}
'''''Agrilus krantzi''''' é uma [[espécie]] de [[insetos|inseto]] do [[Género (biologia)|género]] ''[[Agrilus]]'', [[Família (biologia)|família]] [[Buprestidae]], [[Ordem (biologia)|ordem]] [[Besouro|Coleoptera]].

Foi descrita cientificamente por Kerremans, 1911.<ref name=EOL>{{citar web|título=''Agrilus krantzi'' |url=https://eol.org/search?utf8=%E2%9C%93&q=agrilus+krantzi |website=Encyclopedia of Life |acessodata=25-08-2021 |língua=en}}</ref><ref name=Biolib>{{citar web|título=''Agrilus krantzi'' |url=https://www.biolib.cz/en/formsearch/?action=execute&searcharea=1&string=agrilus+krantzi |website=BioLib|acessodata=25-08-2021 |língua=en}}</ref>

== Referências ==
{{reflist}}

{{taxonbar}}

[[Categoria:Agrilus|krantzi]]

title: Classificação científica

Domínio: Eukaryota

Reino: Animalia

Filo: Arthropoda

Classe: Insecta

Ordem: Coleoptera

Família: Buprestidae

Gênero: Agrilus

Espécies: A. krantzi

title: Nome binomial

Nome binomial: Agrilus krantzi · Kerremans, 1911

title: Sinónimos

Sinónimos: Agrilus rhabdiscus Obenberger, 1931


text:
# 乐善镇
乐善镇是中国四川省武胜县下辖镇，地处是武胜、岳池、合川三区县交界处，面积38.9平方公里，人口25647人（2000年）。镇人民政府驻乐善场，距县城12公里。

## 历史沿革
清朝初年名黑耳场，清末易名乐善场，属惠新里；民国置乐善乡；解放军入川后为乐善区公所驻地；1958年改乐善公社；1983年复乐善乡；1985年4月撤乐善乡以及乐善区，设乐善镇；1992年撤普兴乡并入乐善镇。
2019年12月，撤销龙庭乡，将所属行政区域划归乐善镇管辖。

## 地理
乐善镇位于武胜县东南部，与武胜的猛山乡、双星乡、永胜乡、龙庭乡、岳池县的裕民镇、重庆市合川区的肖家镇接壤，南下重庆98公里，北上南充93公里，东到湘渝铁路的庆华火车站32公里。地形以浅丘方山为主，有耕地1208公顷。

## 行政区划
辖22个村，共计180个村民小组，以及一个街道居委会。
武乐路社区、园山村、龙井湾村、棕市桥村、水洞湾村、简家垭村、红星村、观音寨村、红朝门村、白马村、破石坪村、松树林村、黄桷湾村、青龙村、红花村、自力村、石碾村、铧厂村、普兴村、干岭村、五四村、七郎村和双凤村。

## 教育
乐善中学、乐善二中、普兴初中、乐善小学、普兴小学等。

## 小学
白马庙小学，白马庙小学由一座叫白马庙的寺庙改建而成，为白马（9大队）、破石坪（10大队）两村合有。

wikiname: zhwiki

title: 乐善镇

in_language: zh

wikitext:
{{中国乡级行政区|51/16/22/104/000
|PostalCode = 638403
|Neighbors = [[猛山乡]]、[[双星乡]]、[[永胜乡]]、[[龙庭乡]]，[[岳池县]][[裕民镇]]、[[合川区]][[肖家镇]]
|AreaTotal = 38.9
|PopTotal = 25647
|YearMonth= 2000年
}}

'''乐善镇'''是[[中华人民共和国|中国]][[四川省]][[武胜县]]下辖[[镇]]，地处是武胜、[[岳池]]、[[合川]]三区县交界处，面积38.9平方公里，人口25647人（2000年）。镇人民政府驻乐善场，距县城12公里。

==历史沿革==
清朝初年名黑耳场，清末易名乐善场，属惠新里；民国置乐善乡；解放军入川后为乐善区公所驻地；1958年改乐善公社；1983年复乐善乡；1985年4月撤乐善乡以及乐善区，设乐善镇；1992年撤普兴乡并入乐善镇。

2019年12月，撤销[[龙庭乡]]，将所属行政区域划归乐善镇管辖。<ref>四川省人民政府关于同意广安市调整部分乡镇行政区划的批复（川府民政〔2019〕16号）。</ref>

==地理==
乐善镇位于[[武胜县]]东南部，与武胜的猛山乡、双星乡、永胜乡、龙庭乡、岳池县的裕民镇、[[重庆市]]合川区的[[肖家镇]]接壤，南下重庆98公里，北上[[南充]]93公里，东到[[湘渝铁路]]的[[庆华镇|庆华]]火车站32公里。地形以浅丘方山为主，有耕地1208公顷。

==行政区划==
辖22个村，共计180个村民小组，以及一个街道居委会。<ref>{{PRC admin/ref sgc|51/16/22/104/000}}</ref>

{{PRC admin/children|51/16/22/104/000}}。

==教育==
乐善中学、乐善二中、普兴初中、乐善小学、普兴小学等。

==小学==
白马庙小学，白马庙小学由一座叫白马庙的寺庙改建而成，为白马（9大队）、破石坪（10大队）两村合有。

==参考资料==
{{reflist}}

{{PRC admin/navcat|51/16/22/104/000}}

title: 乐善镇

国家: 中华人民共和国

上级行政区: 武胜县

title: 面积

• 总计: 38.9 平方公里（15.0 平方英里）

title: 人口（2000年）

• 密度: 659人/平方公里（1,708人/平方英里）

时区: 北京时间（UTC+8）

毗邻: 猛山乡、双星乡、永胜乡、龙庭乡，岳池县裕民镇、合川区肖家镇


text:
# Qaiser Rashid Khan
Qaiser Rashid Khan (31 March 1961 – 2 January 2024) was a Pakistani jurist and the chief justice of Peshawar High Court from 9 January 2021 to 31 March 2023. Born in Thana, Malakand, Khan earned his law degree from Khyber Law College and his Master of Arts degrees in Political Science and Journalism from the University of Peshawar before beginning his career in law. His tenure at the Peshawar High Court began in 2011, and he subsequently held various positions, including Senior Justice and Acting Chief Justice, before his death in 2024.

## Early life and education
Qaiser Rashid Khan was born on 31 March 1961 in Thana, Malakand. Khan received his secondary education from Cadet College Kohat in 1976. He did his F.Sc. from Islamia College University in 1978 and graduated in 1981. He earned his law degree from Khyber Law College in 1984 and his Master of Arts degree in political science from the University of Peshawar in 1987 and a Master of Arts degree in journalism from the same university in 1991.

## Career
Justice Khan was a judge of the Peshawar High Court from 2 August 2011. He served as the senior justice of Peshawar High Court from 28 June 2018 until 16 November 2020. He was appointed the acting chief justice of Peshawar High Court on 16 November 2020. He took oath as the chief justice of Peshawar High Court on 9 January 2021.

## Death
Khan died from complications of a stroke on 2 January 2024, at the age of 62.

wikiname: enwiki

title: Qaiser Rashid Khan

in_language: en

wikitext:
{{Short description|Pakistani jurist of the Peshawar High Court (1961–2024)}}
{{Use dmy dates|date=January 2024}}
{{Infobox officeholder
| name                = Qaiser Rashid Khan
| native_name         = {{nobold|قیصر رشید خان}}
| image               =
| caption             =
| office              = Chief Justice of [[Peshawar High Court]]
| appointer           =
| nominator           =
| predecessor         = [[Waqar Ahmed Seth]]
| successor           = [[Musarrat Hilali]]
| term_start          = 9 January 2021
| term_end            = 31 March 2023
| office1             = Acting Chief Justice of [[Peshawar High Court]]
| predecessor1        =
| successor1          =
| term_start1         = 16 November 2020
| term_end1           = 9 January 2021
| office2             = Senior Justice of [[Peshawar High Court]]
| term_start2         = 28 June 2018
| term_end2           = 16 November 2020
| office3             = Justice of [[Peshawar High Court]]
| term_start3         = 2 August 2011
| term_end3           = 31 March 2023
| office4             =
| term_start4         =
| term_end4           =
| office5             =
| term_start5         =
| term_end5           =
| birth_date          = {{birth date|1961|3|31|df=y}}
| birth_place         = [[Thana, Malakand|Thana]], [[Malakand District]], [[West Pakistan]], Pakistan
| death_date          = {{death date and age|2024|1|2|1961|3|31|df=y}}
| spouse              =
| relations           =
| alma_mater          = {{ubl|[[Islamia College University]] [[(F.Sc)]] | Khyber Law College ([[Law degree]])| [[University of Peshawar]] Political Science ([[Master of Arts|MA]]) | [[University of Peshawar]] Journalism ([[Master of Arts|MA]])<ref>{{cite web | url=https://www.peshawarhighcourt.gov.pk/app/site/63/c/Profile_Justice_Qaiser_Rashid_Khan.html | title=Profile Justice Qaiser Rashid Khan }}</ref>}}
| predecessor2        = [[Waqar Ahmed Seth]]
| successor2          = [[Roohul Amin Khan]]
| native_name_lang    = ur
}}

'''Qaiser Rashid Khan''' (31 March 1961 – 2 January 2024) was a Pakistani jurist and the chief justice of [[Peshawar High Court]] from 9 January 2021 to 31 March 2023.<ref>{{Cite web |last=APP |first=Haseeb Bhatti {{!}} |date=29 March 2023 |title=Justice Musarrat Hilali to become first female CJ of Peshawar High Court |url=https://www.dawn.com/news/1744836 |access-date=1 April 2023 |website=DAWN.COM |language=en}}</ref> Born in [[Thana, Malakand]], Khan earned his law degree from [[Khyber Law College]] and his Master of Arts degrees in Political Science and Journalism from the [[University of Peshawar]] before beginning his career in law. His tenure at the Peshawar High Court began in 2011, and he subsequently held various positions, including Senior Justice and Acting Chief Justice, before his death in 2024.

==Early life and education==
Qaiser Rashid Khan was born on 31 March 1961 in [[Thana, Malakand]]. Khan received his secondary education from [[Cadet College Kohat]] in 1976. He did his F.Sc. from [[Islamia College University]] in 1978 and graduated in 1981. He earned his [[law degree]] from Khyber Law College in 1984 and his [[Master of Arts]] degree in [[political science]] from the [[University of Peshawar]] in 1987 and a Master of Arts degree in journalism from the same university in 1991.<ref name="Profile">{{cite web|url=http://www.peshawarhighcourt.gov.pk/app/site/63/c/Profile_Justice_Qaiser_Rashid_Khan.html|title=Profile Justice Qaiser Rashid Khan|website=www.peshawarhighcourt.gov.pk|access-date=17 September 2018}}</ref>

==Career==
Justice Khan was a judge of the Peshawar High Court from 2 August 2011. He served as the senior justice of Peshawar High Court from 28 June 2018 until 16 November 2020.<ref name="Profile"/> He was appointed the acting chief justice of Peshawar High Court on 16 November 2020.<ref>{{Cite web|url=https://nation.com.pk/17-Nov-2020/justice-qaiser-rashid-khan-takes-oath-as-phc-s-acting-chief-justice|title=Justice Qaiser Rashid Khan takes oath as PHC's Acting Chief Justice|date=17 November 2020|website=The Nation|access-date=19 November 2020}}</ref> He took oath as the chief justice of Peshawar High Court on 9 January 2021.{{cn|date=January 2024}}

==Death==
Khan died from complications of a stroke on 2 January 2024, at the age of 62.<ref>{{cite web | url=https://www.dawn.com/news/1802735 | title=Former PHC CJ Rashid dies after days in coma | date=3 January 2024 }}</ref>

==References==
{{Reflist}}

{{Chief Justices of Peshawar High Court}}
{{Authority control}}

{{DEFAULTSORT:Khan, Qaiser Rashid}}
[[Category:1961 births]]
[[Category:2024 deaths]]
[[Category:Pakistani jurists]]
[[Category:Judges of the Peshawar High Court]]
[[Category:Chief justices of the Peshawar High Court]]
[[Category:Islamia College University alumni]]
[[Category:University of Peshawar alumni]]
[[Category:People from Malakand District]]

title: Chief Justice of Peshawar High Court

Chief Justice of Peshawar High Court: In office · 9 January 2021 – 31 March 2023

Preceded by: Waqar Ahmed Seth

Succeeded by: Musarrat Hilali

title: Acting Chief Justice of Peshawar High Court

Acting Chief Justice of Peshawar High Court: In office · 16 November 2020 – 9 January 2021

title: Senior Justice of Peshawar High Court

Senior Justice of Peshawar High Court: In office · 28 June 2018 – 16 November 2020

Succeeded by: Roohul Amin Khan

title: Justice of Peshawar High Court

Justice of Peshawar High Court: In office · 2 August 2011 – 31 March 2023

title: Personal details

Born: 31 March 1961 · Thana, Malakand District, West Pakistan, Pakistan

Died: 2 January 2024 (aged 62)

Alma mater: - Islamia College University (F.Sc) - Khyber Law College (Law degree) - University of Peshawar Political Science (MA) - University of Peshawar Journalism (MA)


text:
# 王云鹏 (1961年)
王云鹏（1961年11月—），男，汉族，籍贯山东巨野，生于山东金乡，中华人民共和国政治人物。中共山东省委党校在职干部研究生班经济管理专业毕业。

## 生平
1981年1月参加工作，1982年8月加入中国共产党，曾任山东汶上县县长、县委书记，中共济宁市委常委、秘书长，中共泰安市委常委、副市长、市国资委党委书记等职务。2009年2月，任中共泰安市委副书记。
2011年12月，任泰安市人民政府代市长。2012年2月，当选泰安市人民政府市长。2016年7月，任中共泰安市委书记。2018年1月，当选山东省人大常委会副主任。直到2023年卸任。

title: 王云鹏 (1961年)

wikitext:
{{Otheruses|other=名为王云鹏的其他人物|王云鹏}}

'''王云鹏'''（{{bd|1961年|11月||catIdx=W王}}），男，[[汉族]]，籍贯[[山东]][[巨野]]，生于山东[[金乡]]，[[中华人民共和国]]政治人物。中共山东省委党校在职干部研究生班经济管理专业毕业。

== 生平 ==
1981年1月参加工作，1982年8月加入[[中国共产党]]，曾任山东[[汶上县]]县长、县委书记，[[中共济宁市委]]常委、秘书长，[[中共泰安市委]]常委、副市长、市国资委党委书记等职务。2009年2月，任中共泰安市委副书记。

2011年12月，任泰安市人民政府代市长。2012年2月，当选泰安市人民政府市长。2016年7月，任中共泰安市委书记<ref>{{cite web|title=山东泰安人事调整：王云鹏为拟任市委书记人选考察对象|url=http://www.thepaper.cn/newsDetail_forward_1478379|publisher=澎湃新闻|accessdate=2016-06-06|archive-date=2016-08-04|archive-url=https://web.archive.org/web/20160804104025/http://www.thepaper.cn/newsDetail_forward_1478379|dead-url=no}}</ref><ref>{{Cite web |url=http://renshi.people.com.cn/n1/2016/0705/c139617-28524619.html |title=王云鹏任中共泰安市委书记 |accessdate=2020-09-14 |archive-date=2020-07-02 |archive-url=https://web.archive.org/web/20200702145730/http://renshi.people.com.cn/n1/2016/0705/c139617-28524619.html |dead-url=no }}</ref>。2018年1月，当选[[山东省人大常委会]]副主任。直到2023年卸任。<ref>{{cite web |title=山东新一届省人大常委会主任、副主任简历 林武当选主任 |url=http://district.ce.cn/newarea/sddy/202301/19/t20230119_38355263.shtml |website=中国经济网 |accessdate=2024-02-20 |archive-date=2024-02-20 |archive-url=https://web.archive.org/web/20240220012201/http://district.ce.cn/newarea/sddy/202301/19/t20230119_38355263.shtml |dead-url=no }}</ref>

== 参考文献 ==
{{reflist|30em}}

{{-}}
{{start box}}
{{s-ppo|cpc}}
{{s-before|[[李洪峰 (山东)|李洪峰]]}}
{{s-title|[[中国共产党泰安市委员会]]书记|2016年7月－2018年3月}}
{{s-after|[[崔洪刚]]}}
{{s-gov|prc}}
{{s-before|[[李洪峰 (山东)|李洪峰]]}}
{{s-title|[[泰安市人民政府]]市长|2011年12月－2016年7月}}
{{s-after|[[李希信]]}}
{{end box}}

{{Authority control}}
{{DEFAULTSORT:Wang王}}
[[Category:王姓|Y]]
[[Category:巨野人]]
[[Category:1982年加入中國共產黨的人物]]
[[Category:汶上县县长]]
[[Category:山东省县委书记]]
[[Category:中国共产党济宁市委员会成员]]
[[Category:泰安市人民政府市长]]
[[Category:中共泰安市委书记]]
[[Category:山东省人大常委会副主任]]