text:
# Operazione Mare nostrum
L'operazione Mare nostrum è stata una vasta missione di salvataggio in mare dei migranti che cercavano di attraversare il Canale di Sicilia dalle coste libiche al territorio italiano e maltese, attuata dal 18 ottobre 2013 al 31 ottobre 2014 dalle forze della Marina Militare e dell'Aeronautica Militare italiane.

## Storia diMare nostrum
Il 3 ottobre 2013, a poche miglia del porto di Lampedusa, c'è stato il naufragio di un'imbarcazione libica usata per il trasporto di migranti, noto come "tragedia di Lampedusa". L'affondamento ha provocato: 368 morti accertati e circa 20 dispersi presunti; i superstiti salvati sono stati 155, di cui 41 minori.
In seguito al naufragio di Lampedusa, il governo italiano, guidato dal presidente del consiglio Enrico Letta, decise di rafforzare il dispositivo nazionale per il pattugliamento del Canale di Sicilia autorizzando l'operazione Mare nostrum, una missione militare e umanitaria la cui finalità era di prestare soccorso ai migranti, prima che potessero ripetersi altri tragici eventi nel Mediterraneo.
Il dispiegamento di forze comprendeva, tra gli elicotteri, l'HH-139 SAR del 15º Stormo, rischierato a Trapani, per la ricerca e soccorso; aerei da ricognizione Piaggio P-180 ed un aeromobile Breguet Atlantic del 41º Stormo di Sigonella. Completavano lo schieramento aereo i droni Predator B, i quali disponendo di una autonomia di 27 ore, potevano acquisire immagini dai porti da cui salpano i barconi, consentendo alle unità di superficie di intercettarli appena fuori dalle acque territoriali dai quali sono partiti. La formazione navale era composta da cinque unità d'altura; una nave anfibia, la San Marco, due pattugliatori delle classi Costellazioni e Comandanti e due fregate classe Maestrale. Era possibile che potessero fungere da scorta alle altre navi, ma probabilmente hanno operato in ambiti tattici più complessi congiuntamente con le altre marine dell'Africa Mediterranea, in particolare quella libica, in azioni militari contro trafficanti non solo di uomini, ma anche di armi.
A partire dal 1º novembre 2014, l'operazione Mare nostrum è stata sostituita dall'operazione Triton di Frontex: il programma, a guida UE,  punta al controllo delle frontiere.
I migranti provenivano da due zone: la Libia (alcune ore di attraversata) o dall'Egitto (8 giorni di attraversata), usavano gommoni, barconi e pescherecci.
L'unico Stato che con l'Italia ha contribuito all'operazione fu la Slovenia. Pur avendo solo 44 km di mare la Slovenia ha mandato la nave Triglav, alla quale tuttavia fu assegnata una zona più vicina alla costa data la grandezza della nave.

title: Operazione Mare nostrum

wikitext:
[[file:Fenice (F 557), Livorno.jpg|miniatura|Fenice (F 557) è una delle otto [[Corvetta|corvette]] della [[Classe Minerva (corvetta)|classe Minerva]] con il ruolo di sorveglianza della pesca; dal novembre 2013 ha partecipato all'operazione Mare Nostrum salvando le imbarcazioni di immigrati clandestini provenienti dal [[Nord Africa]]]]
L''''operazione''' '''''Mare nostrum''''' è stata una vasta missione di salvataggio in mare dei migranti che cercavano di attraversare il [[Canale di Sicilia]] dalle coste [[Libia|libiche]] al territorio italiano e maltese, attuata dal 18 ottobre 2013 al 31 ottobre 2014 dalle forze della [[Marina Militare (Italia)|Marina Militare]] e dell'[[Aeronautica Militare (Italia)|Aeronautica Militare italiane]].

== Storia di ''Mare nostrum'' ==
Il 3 ottobre [[2013]], a poche miglia del porto di [[Lampedusa]], c'è stato il naufragio di un'imbarcazione [[Libia|libica]] usata per il trasporto di [[migranti]], noto come "[[Naufragio di Lampedusa del 3 ottobre 2013|tragedia di Lampedusa]]". L'affondamento ha provocato: 368 [[morti]] accertati e circa 20 dispersi presunti; i superstiti salvati sono stati 155, di cui 41 minori.<ref name="polemica sui soccorsi">{{Cita news|url=http://www.corriere.it/cronache/13_ottobre_05/strage-lampedusa-procura-smentisce-inchiesta-soccorsi-ma-polemica-9c070c2a-2d96-11e3-89d5-cdac03f987bf.shtml|titolo=La strage di Lampedusa, polemica sui soccorsi Indagati i migranti nel giorno della commozione|pubblicazione=[[Corriere della Sera]]|città=Lampedusa|data=5 ottobre 2013}}</ref><ref>{{Cita news|url=http://qn.quotidiano.net/cronaca/2013/10/05/960758-lampedusa-migranti-morti-testimonianze.shtml|titolo=Lampedusa, Parigi
vuole vertice Ue I superstiti indagati "Le vittime sono 363"|pubblicazione=[[Quotidiano Nazionale]]|città=Lampedusa|data=5 ottobre 2013}}</ref><ref name="Livesicilia">{{Cita web|url=http://livesicilia.it/2013/10/09/lampedusa-289corpi-nicolini-barroso-letta_381916/|titolo=Lampedusa: bilancio di 311 vittime In video Sky le immagini dei migranti|editore=livesicilia.it|data=9-10 ottobre 2013|accesso=12 novembre 2014|dataarchivio=9 ottobre 2013|urlarchivio=https://web.archive.org/web/20131009233555/http://livesicilia.it/2013/10/09/lampedusa-289corpi-nicolini-barroso-letta_381916/|urlmorto=sì}}</ref>

In seguito al [[Naufragio di Lampedusa del 3 ottobre 2013|naufragio di Lampedusa]], il governo italiano, guidato dal presidente del consiglio [[Enrico Letta]], decise di rafforzare il dispositivo nazionale per il pattugliamento del [[Canale di Sicilia]] autorizzando l'operazione ''Mare nostrum'', una missione militare e umanitaria la cui finalità era di prestare soccorso ai migranti, prima che potessero ripetersi altri tragici eventi nel Mediterraneo.

Il dispiegamento di forze comprendeva, tra gli elicotteri, l'[[AgustaWestland AW139|HH-139]] SAR del [[15º Stormo]], rischierato a [[Trapani]], per la ricerca e soccorso; aerei da ricognizione [[Piaggio P-180]] ed un aeromobile [[Breguet Atlantic]] del [[41º Stormo]] di [[Sigonella]]. Completavano lo schieramento aereo i droni [[General Atomics MQ-9 Reaper|Predator B]], i quali disponendo di una autonomia di 27 ore, potevano acquisire immagini dai porti da cui salpano i barconi, consentendo alle unità di superficie di intercettarli appena fuori dalle acque territoriali dai quali sono partiti. La formazione navale era composta da cinque unità d'altura; una nave anfibia, la [[Classe San Giorgio (nave da sbarco)|San Marco]], due pattugliatori delle classi [[Classe Cassiopea|Costellazioni]] e [[Classe Comandanti|Comandanti]] e due fregate [[Classe Maestrale (fregata)|classe Maestrale]]. Era possibile che potessero fungere da scorta alle altre navi, ma probabilmente hanno operato in ambiti tattici più complessi congiuntamente con le altre marine dell'Africa Mediterranea, in particolare quella libica, in azioni militari contro trafficanti non solo di uomini, ma anche di armi.<ref>[http://www.eurasia-rivista.org/loperazione-mare-nostrum/20335/ L’OPERAZIONE MARE NOSTRUM | eurasia-rivista.org<!-- Titolo generato automaticamente -->] {{webarchive|url=https://web.archive.org/web/20140718050114/http://www.eurasia-rivista.org/loperazione-mare-nostrum/20335/ |data=18 luglio 2014 }}</ref>

A partire dal 1º novembre 2014, l'operazione ''Mare nostrum'' è stata sostituita dall'operazione ''[[Operazione Triton|Triton]]'' di [[Agenzia europea della guardia di frontiera e costiera|Frontex]]<ref>{{Cita web |url=http://www.lastampa.it/2014/08/27/italia/politica/immigrazione-alfano-incontra-malmstroem-mare-nostrum-diventer-frontex-plus-73VBUdTXx8Jfr0aQ5wgSLI/pagina.html |titolo=Alfano: “Mare Nostrum diventerà Frontex Plus Barche dei trafficanti saranno distrutte” {{!}}lastampa.it<!-- Titolo generato automaticamente --> |accesso=10 novembre 2014 |urlarchivio=https://web.archive.org/web/20140903170814/http://www.lastampa.it/2014/08/27/italia/politica/immigrazione-alfano-incontra-malmstroem-mare-nostrum-diventer-frontex-plus-73VBUdTXx8Jfr0aQ5wgSLI/pagina.html |dataarchivio=3 settembre 2014 |urlmorto=sì }}</ref><ref>[http://www.repubblica.it/esteri/2014/10/16/news/migranti_il_governo_ha_deciso_mare_nostrum_finir_questo_mese-98253321/?ref=HREC1-1 Migranti, il governo ha deciso: "Mare Nostrum finirà questo mese" |repubblica.it<!-- Titolo generato automaticamente -->]</ref>: il programma, a guida UE,  punta al controllo delle frontiere.<ref>[http://www.repubblica.it/politica/2014/09/02/news/immigrazione_anche_da_germania_appoggio_a_frontex_plus-94868494/?ref=HREC1-2 Immigrazione, anche da Germania appoggio a Frontex plus|repubblica.it<!-- Titolo generato automaticamente -->]</ref><ref>[http://www.lastampa.it/2014/09/02/italia/cronache/immigrazione-alfano-anche-la-germania-sostiene-il-frontex-plus-yes3BhNjXiOJWz1gwKUa8I/pagina.html Immigrazione, Alfano: “Anche la Germania sostiene il Frontex plus” |lastampa.it<!-- Titolo generato automaticamente -->]</ref>

I migranti provenivano da due zone: la Libia (alcune ore di attraversata) o dall'Egitto (8 giorni di attraversata), usavano gommoni, barconi e pescherecci.

L'unico Stato che con l'Italia ha contribuito all'operazione fu la [[Slovenia]]. Pur avendo solo 44 km di mare la Slovenia ha mandato la nave Triglav, alla quale tuttavia fu assegnata una zona più vicina alla costa data la grandezza della nave.

== Note ==
<references/>

== Voci correlate ==
* [[Operazione Triton]]
* [[Naufragio di Lampedusa del 3 ottobre 2013]]
* [[Naufragio nel Canale di Sicilia del 30 giugno 2014]]
* [[Naufragio nel Canale di Sicilia del 18 aprile 2015]]

== Collegamenti esterni ==
* {{cita web|http://www.marina.difesa.it/cosa-facciamo/operazioni-concluse/Pagine/mare-nostrum.aspx|Mare Nostrum sul sito della Marina Militare}}

{{Portale|migrazioni umane|storia d'Italia}}

[[Categoria:Crisi europea dei migranti]]
[[Categoria:Operazioni militari italiane]]


text:
# Klaudia Tanner
Klaudia Tanner (ur. 2 maja 1970 w Scheibbs) – austriacka polityk, prawniczka i samorządowiec, parlamentarzystka, od 2020 minister obrony.

## Życiorys
W 1988 ukończyła szkołę średnią w rodzinnej miejscowości, a w 1995 studia prawnicze. W latach 1995–1996 odbyła praktykę zawodową w Wiedniu, następnie do 2001 pracowała jako referentka do spraw prawnych i socjalnych w krajowym oddziale Österreichischer Bauernbund, organizacji rolniczej afiliowanej przy Austriackiej Partii Ludowej (ÖVP). Związała się również z tym ugrupowaniem, od 2001 do 2003 była zatrudniona w gabinecie ministra spraw wewnętrznych Ernsta Strassera. Później do 2010 pracowała w przedsiębiorstwie Kapsch BusinessCom, działającym w sektorze technologii informacyjno-komunikacyjnych.
W latach 2010–2015 zasiadała w radzie gminy targowej Gresten. W 2011 objęła stanowisko dyrektora Österreichischer Bauernbund w Dolnej Austrii, a w 2017 została dodatkowo wiceprzewodniczącą krajowych struktur ÖVP. W 2018 uzyskała mandat posłanki do landtagu. Stała się bliską współpracowniczką Sebastiana Kurza, w 2017 była wymieniana jako potencjalna kandydatka na ministra obrony w jego rządzie. W styczniu 2020 została powołana na stanowisko ministra obrony w drugim rządzie Sebastiana Kurza. Pozostała na dotychczasowej funkcji w październiku 2021, gdy nowym kanclerzem został Alexander Schallenberg, a także w grudniu 2021, gdy na czele gabinetu stanął Karl Nehammer.
W wyborach w 2024 uzyskała mandat deputowanej do Rady Narodowej. W marcu 2025 weszła do nowego rządu Christiana Stockera, w którym również objęła stanowisko ministra obrony.

wikiname: plwiki

title: Klaudia Tanner

in_language: pl

wikitext:
{{Biogram infobox
 |imię i nazwisko           = Klaudia Tanner
 |grafika                   = Peter Kaiser und Klaudia Tanner (cropped1).jpg
 |opis grafiki              =
 |alt grafiki               =
 |data urodzenia            = 2 maja 1970
 |miejsce urodzenia         = [[Scheibbs]]
 |data śmierci              =
 |miejsce śmierci           =
 |zawód                     = polityk, prawniczka
 |stanowisko                = minister obrony (od 2020)
 |partia                    = [[Austriacka Partia Ludowa]]
 |odznaczenia               =
 |commons                   =
}}
'''Klaudia Tanner''' (ur. [[2 maja]] [[1970]] w [[Scheibbs]]<ref name="bio">{{Cytuj stronę|url=https://web.archive.org/web/20200101201831/https://noe-landtag.gv.at/personen/klaudia_tanner|tytuł=Mag. Klaudia Tanner|opublikowany=noe-landtag.gv.at|data dostępu=2020-01-02|język=de}}</ref>) – [[austria]]cka polityk, prawniczka i samorządowiec, parlamentarzystka, od 2020 minister obrony.

== Życiorys ==
W 1988 ukończyła szkołę średnią w rodzinnej miejscowości, a w 1995 studia prawnicze<ref name="cv">{{Cytuj stronę|url=https://web.archive.org/web/20171201034250/http://www.noebauernbund.at/fileadmin/downloads/Lebenslauf_Tanner.pdf|tytuł=Lebenslauf Mag. Klaudia Tanner|opublikowany=noebauernbund.at|data dostępu=2020-01-02|język=de}}</ref>. W latach 1995–1996 odbyła praktykę zawodową w [[Wiedeń|Wiedniu]], następnie do 2001 pracowała jako referentka do spraw prawnych i socjalnych w krajowym oddziale Österreichischer Bauernbund, organizacji rolniczej afiliowanej przy [[Austriacka Partia Ludowa|Austriackiej Partii Ludowej]] (ÖVP). Związała się również z tym ugrupowaniem, od 2001 do 2003 była zatrudniona w gabinecie ministra spraw wewnętrznych [[Ernst Strasser|Ernsta Strassera]]. Później do 2010 pracowała w przedsiębiorstwie Kapsch BusinessCom, działającym w sektorze technologii informacyjno-komunikacyjnych<ref name="bio" /><ref name="cv" />.

W latach 2010–2015 zasiadała w radzie gminy targowej [[Gresten]]<ref name="cv" />. W 2011 objęła stanowisko dyrektora Österreichischer Bauernbund w [[Dolna Austria|Dolnej Austrii]], a w 2017 została dodatkowo wiceprzewodniczącą krajowych struktur ÖVP<ref name="cv" />. W 2018 uzyskała mandat posłanki do landtagu<ref name="bio" />. Stała się bliską współpracowniczką [[Sebastian Kurz|Sebastiana Kurza]], w 2017 była wymieniana jako potencjalna kandydatka na ministra obrony w jego rządzie<ref>{{Cytuj stronę|url=https://www.diepresse.com/5324960/osterreichs-erste-verteidigungsministerin|tytuł=Österreichs erste Verteidigungsministerin?|autor=Thomas Prior|data=21 listopada 2017|opublikowany=diepresse.com|data dostępu=2020-01-02|język=de}}</ref>. W styczniu 2020 została powołana na stanowisko ministra obrony w [[Drugi rząd Sebastiana Kurza|drugim rządzie Sebastiana Kurza]]<ref>{{Cytuj stronę|url=https://web.archive.org/web/20200115014356/https://bundespraesident.at/aktuelles/detail/news/ernennung-und-angelobung-der-bundesregierung/|tytuł=»Ich wünsch mir eine rot-weiß-rote Regierung«|data=7 stycznia 2020|opublikowany=bundespraesident.at|data dostępu=2020-01-07|język=de}}</ref>. Pozostała na dotychczasowej funkcji w październiku 2021, gdy nowym kanclerzem został [[Alexander Schallenberg]]<ref name="br">{{Cytuj stronę|url=https://www.parlament.gv.at/recherchieren/personen/bundesregierung/bundesregierungen-seit-1918|tytuł=Bundesregierungen seit 1918|opublikowany=parlament.gv.at|data dostępu=2021-12-28|język=de}}</ref>, a także w grudniu 2021, gdy na czele gabinetu stanął [[Karl Nehammer]].

W wyborach w 2024 uzyskała mandat deputowanej do [[Rada Narodowa (Austria)|Rady Narodowej]]<ref>{{Cytuj stronę|url=https://www.noen.at/niederoesterreich/politik/weichen-gestellt-spoe-schickt-acht-noe-abgeordnete-in-den-nationalrat-442862010|tytuł=SPÖ schickt acht NÖ-Abgeordnete in den Nationalrat|data=7 października 2024|autor=Philipp Grabner|opublikowany=noen.at|data dostępu=2024-10-09|język=de}}</ref>. W marcu 2025 weszła do nowego rządu [[Christian Stocker|Christiana Stockera]], w którym również objęła stanowisko ministra obrony<ref>{{Cytuj stronę|url=https://orf.at/stories/3386530/|tytuł=Bundespräsident gelobte neue Regierung an|data=3 marca 2025|opublikowany=orf.at|data dostępu=2025-03-03|język=de}}</ref>.

== Przypisy ==
{{Przypisy}}

{{Rząd Christiana Stockera}}
{{Rząd Karla Nehammera}}
{{Rząd Alexandra Schallenberga}}
{{Drugi rząd Sebastiana Kurza}}

{{Kontrola autorytatywna}}

{{SORTUJ:Tanner, Klaudia}}
[[Kategoria:Austriaccy ministrowie obrony]]
[[Kategoria:Austriaccy prawnicy]]
[[Kategoria:Austriaccy samorządowcy]]
[[Kategoria:Politycy Austriackiej Partii Ludowej]]
[[Kategoria:Posłowie Rady Narodowej Austrii]]
[[Kategoria:Urodzeni w 1970]]

title: Klaudia Tanner

Data i miejsce urodzenia: 2 maja 1970 · Scheibbs

Zawód, zajęcie: polityk, prawniczka

Stanowisko: minister obrony (od 2020)

Partia: Austriacka Partia Ludowa


text:
# Şeyhahmetli, Polatlı
Şıhahmetli là một xã thuộc huyện Polatlı, tỉnh Ankara, Thổ Nhĩ Kỳ. Dân số thời điểm năm 2011 là 360 người.

wikiname: viwiki

title: Şeyhahmetli, Polatlı

in_language: vi

wikitext:
{{Thông tin khu dân cư
|name = Şıhahmetli
|other_name =
|native_name =
|settlement_type = Xã
|image_skyline =
|imagesize =
|image_caption =
|image_map =
|pushpin_map =
|pushpin_label_position =right
|pushpin_map_caption =Vị trí ở Thổ Nhĩ Kỳ
|coordinates_display = inline,title
|coordinates_region =
|subdivision_type = [[Quốc gia]]
|subdivision_name ={{flag|Thổ Nhĩ Kỳ}}
|subdivision_type1 =[[Phân cấp hành chính Thổ Nhĩ Kỳ|Tỉnh]]
|subdivision_name1 = [[Ankara (tỉnh)|Ankara]]
|subdivision_type2 = [[Phân cấp hành chính Thổ Nhĩ Kỳ|Huyện]]
|subdivision_name2 = [[Polatlı]]
|leader_title =
|leader_name =
|established_title =
|established_date =
|area_total_km2 =
|population_as_of = 2011
|population_footnotes =
|population_total =360 người
|population_density_km2 =
|timezone=[[Giờ Đông Âu|EET]]
|utc_offset=+2
|timezone_DST=[[Giờ mùa hè Đông Âu|EEST]]
|utc_offset_DST=+3
|latd=|latm=|lats=|latNS=N
|longd=|longm=|longs=|longEW=E
|elevation_footnotes =
|elevation_m =
|elevation_ft =
|website =
|footnotes =
}}

'''Şıhahmetli''' là một [[Phân cấp hành chính Thổ Nhĩ Kỳ|xã]] thuộc huyện [[Polatlı]], tỉnh [[Ankara (tỉnh)|Ankara]], [[Thổ Nhĩ Kỳ]]. Dân số thời điểm năm 2011 là 360 người.<ref>{{chú thích web|url=http://rapor.tuik.gov.tr/reports/rwservlet?adnksdb2&ENVID=adnksdb2Env&report=wa_idari_yapi_10sonrasi.RDF&p_il1=06&p_yil=2011&p_dil=2&desformat=html|publisher=Viện thống kê Thổ Nhĩ Kỳ|title=Cities, towns and villages in Ankara|access-date=ngày 30 tháng 8 năm 2012|archive-date=2012-07-13|archive-url=https://archive.today/20120713064003/http://rapor.tuik.gov.tr/reports/rwservlet?adnksdb2&ENVID=adnksdb2Env&report=wa_idari_yapi_10sonrasi.RDF&p_il1=06&p_yil=2011&p_dil=2&desformat=html|url-status=dead}}</ref>

==Chú thích==
{{Tham khảo}}

==Tham khảo==
{{Xã thuộc huyện Polatlı}}

{{Ankara-geo-stub}}

title: Şıhahmetli

Quốc gia: Thổ Nhĩ Kỳ

Tỉnh: Ankara

Huyện: Polatlı

title: Dân số (2011)

• Tổng cộng: 360 người

Múi giờ: UTC+3, Giờ ở Thổ Nhĩ Kỳ

• Mùa hè (DST): EEST (UTC+3)


text:
# 171-й меридіан західної довготи
171-й меридіан західної довготи — лінія довготи, що лежить на 171 градус західніше Гринвіцького меридіана. Вона проходить від Північного полюса через Північний Льодовитий океан, Азію, Тихий океан, Південний океан та Антарктиду до Південного полюса.
171-й меридіан західної довготи формує велике коло разом із 9-тим меридіаном східної довготи.

## Список географічних об'єктів, що перетинає 171° зх. д.
Починаючи на Північному полюсі та рухаючись до Південного полюса, 171-й меридіан західної довготи проходить через:
| Координати                                                   | Країна, територія або море | Примітки                                                                                |
| ------------------------------------------------------------ | -------------------------- | ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ |
| 90°0′ пн. ш. 171°0′ зх. д. / 90.000° пн. ш. 171.000° зх. д.  | Північний Льодовитий океан |                                                                                |
| 71°50′ пн. ш. 171°0′ зх. д. / 71.833° пн. ш. 171.000° зх. д. | Чукотське море             |                                                                                |
| 66°32′ пн. ш. 171°0′ зх. д. / 66.533° пн. ш. 171.000° зх. д. | Росія                      | Проходить через Чукотський півострів                                                                                |
| 65°29′ пн. ш. 171°0′ зх. д. / 65.483° пн. ш. 171.000° зх. д. | Берингове море             |                                                                                |
| 63°35′ пн. ш. 171°0′ зх. д. / 63.583° пн. ш. 171.000° зх. д. | США                        | Аляска — проходить через острів Святого Лаврентія                                                                                |
| 63°25′ пн. ш. 171°0′ зх. д. / 63.417° пн. ш. 171.000° зх. д. | Берингове море             | Проходить східніше острова Чагулак, Аляска, США Проходить західніше острова Юнаска, Аляска, США                                                                                |
| 52°32′ пн. ш. 171°0′ зх. д. / 52.533° пн. ш. 171.000° зх. д. | Тихий океан                | Проходить східніше острова Ендербері[en], Кірибаті Проходить західніше острова Равакі[en], Кірибаті Проходить східніше острова Манра[en], Кірибаті Проходить східніше атола Факаофо, Токелау проходить східніше острова Суейнс, Американське Самоа (претендує Токелау) Проходить західніше острова Тутуїла, Американське Самоа |
| 60°0′ пд. ш. 171°0′ зх. д. / 60.000° пд. ш. 171.000° зх. д.  | Південний океан            |                                                                                |
| 78°29′ пд. ш. 171°0′ зх. д. / 78.483° пд. ш. 171.000° зх. д. | Антарктида                 | Проходить через Територію Росса (претендує Нова Зеландія)                                                                                |

wikiname: ukwiki

title: 171-й меридіан західної довготи

in_language: uk

wikitext:
{{Location map-line|lon=-171}}
{{Mapframe маркери
|ширина=250|висота=200|широта=0|довгота=0|масштаб=0|вирівнювання=right
|лінія_колір1=f00
|лінія_точки1=[-171, 90], [-171, -90]}}
{{GeoGroup}}
'''171-й меридіан західної довготи''' — лінія [[Довгота|довготи]], що лежить на 171 [[Градус (геометрія)|градус]] західніше [[Гринвіцький меридіан|Гринвіцького меридіана]]. Вона проходить від [[Північний полюс|Північного полюса]] через [[Північний Льодовитий океан]], [[Азія|Азію]], [[Тихий океан]], [[Південний океан]] та [[Антарктида|Антарктиду]] до [[Південний полюс|Південного полюса]].

171-й меридіан західної довготи формує [[велике коло]] разом із [[9-й меридіан східної довготи|9-тим меридіаном східної довготи]].

== Список географічних об'єктів, що перетинає 171° зх. д. ==
Починаючи на [[Північний полюс|Північному полюсі]] та рухаючись до [[Південний полюс|Південного полюса]], 171-й меридіан західної довготи проходить через:

:{| class="wikitable plainrowheaders"
! scope="col" width="125" | Координати
! scope="col" | Країна, територія або море
! scope="col" | Примітки
|-
| style="background:#b0e0e6;" | {{Coord|90|0|N|171|0|W|type:waterbody|name=Північний Льодовитий океан}}
! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | [[Північний Льодовитий океан]]
| style="background:#b0e0e6;" |
|-
| style="background:#b0e0e6;" | {{Coord|71|50|N|171|0|W|type:waterbody|name=Чукотське море}}
! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | [[Чукотське море]]
| style="background:#b0e0e6;" |
|-
| {{Coord|66|32|N|171|0|W|type:country|name=Росія}}
! scope="row" | {{RUS}}
| Проходить через [[Чукотський півострів]]
|-
| style="background:#b0e0e6;" | {{Coord|65|29|N|171|0|W|type:waterbody|name=Берингове море}}
! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | [[Берингове море]]
| style="background:#b0e0e6;" |
|-
| {{Coord|63|35|N|171|0|W|type:country|name=США}}
! scope="row" | {{USA}}
| [[Аляска]] — проходить через острів [[Острів Святого Лаврентія|Святого Лаврентія]]
|-valign="top"
| style="background:#b0e0e6;" | {{Coord|63|25|N|171|0|W|type:waterbody|name=Берингове море}}
! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | [[Берингове море]]
| style="background:#b0e0e6;" | Проходить східніше острова [[Чагулак]], [[Аляска]], {{USA}}
Проходить західніше острова [[Юнаска]], [[Аляска]], {{USA}}
|-valign="top"
| style="background:#b0e0e6;" | {{Coord|52|32|N|171|0|W|type:waterbody|name=Тихий океан}}
! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | [[Тихий океан]]
| style="background:#b0e0e6;" | Проходить східніше острова {{нп|Ендербері (острів)|Ендербері|en|Enderbury Island}}, {{KIR}}
Проходить західніше острова {{нп|Равакі||en|Rawaki}}, {{KIR}}
Проходить східніше острова {{нп|Манра||en|Manra}}, {{KIR}}
Проходить східніше атола [[Факаофо]], {{TKL}}
проходить східніше острова [[Суейнс]], {{ASM}} (претендує {{TKL}})
Проходить західніше острова [[Тутуїла]], {{ASM}}
|-
| style="background:#b0e0e6;" | {{Coord|60|0|S|171|0|W|type:waterbody|name=Південний океан}}
! scope="row" style="background:#b0e0e6;" | [[Південний океан]]
| style="background:#b0e0e6;" |
|-
| {{Coord|78|29|S|171|0|W|type:country|name=Антарктида}}
! scope="row" | [[Антарктида]]
| Проходить через [[Територія Росса|Територію Росса]] ([[Територіальні претензії в Антарктиці|претендує]] {{NZL}})
|-
|}

== Див. також ==
* [[170-й меридіан західної довготи]]
* [[172-й меридіан західної довготи]]

{{Географічні координати}}

[[Категорія:Лінії довготи]]


text:
# Rydzówka (Pasłęk)
Rydzówka (deutsch Kalthof) ist ein Ort in der polnischen Woiwodschaft Ermland-Masuren. Er gehört zur Gmina Pasłęk (Stadt-und-Land-Gemeinde Preußisch Holland) im Powiat Elbląski (Kreis Elbing).

## Geographische Lage
Rydzówka liegt im nördlichen Westen der Woiwodschaft Ermland-Masuren, sechs Kilometer südlich der früheren Kreisstadt Preußisch Holland (polnisch Pasłęk) bzw. 23 Kilometer südöstlich der heutigen Kreismetropole Elbląg (deutsch Elbing).

## Geschichte
Das in einem kleinen Tal liegende Gut Freyfeldchen entstand im Mittelalter zur Zeit des Deutschen Ordens. Vor 1785 nannte man es noch Kaltenhof, um 1785 und bis 1945 dann Kalthof. Im Jahre 1448 wurde der Ort im Zinsbuch der Komturei Elbing (polnisch Elbląg) erwähnt, 1785 als ein adliges Dorf mit acht Feuerstellen bzw. 1820 als adliges Dorf mit neun Feuerstellen bei 70 Einwohnern.
Als 1874 der Amtsbezirk Kanthen (polnisch Kąty)  im ostpreußischen Kreis Preußisch Holland errichtet wurde, gehörte Kalthof von Anfang an dazu.
Im Jahre 1910 zählte Kalthof 116 Einwohner. Am 30. September 1928 wurde der Gutsbezirk Kalthof in eine Landgemeinde umgewandelt, als nämlich die Nachbargutsdörfer Juden (1836 bis 1945 Buchental, polnisch Czarna Góra) und Kanthen (polnisch Kąty) eingemeindet wurden. Am 2. März 1930 wurde der Amtsbezirk Kanthen in „Amtsbezirk Kalthof“ umbenannt. Er bestand bis 1945, allerdings gehörte zu ihm nur noch das eine Dorf Kalthof.
Die Zahl der Einwohner der Gemeinde Kalthof belief sich im Jahre 1933 auf 302 und im Jahre 1939 auf 296.
Seit 1945 trägt Kalthof die polnische Namensform „Rydzówka“. In Kriegsfolge war das Dorf 1945 mit dem gesamten südlichen Ostpreußen an Polen gefallen. Rydzówka ist heute eine Osada (= „Siedlung“) im Verbund der Gmina Pasłęk (Stadt-und-Land-Gemeinde Preußisch Holland) im Powiat Elbląski (Kreis Elbing), von 1975 bis 1998 der Woiwodschaft Elbląg, seither der Woiwodschaft Ermland-Masuren zugehörig. Im Jahre 2021 zählte Rydzówka 173 Einwohner.
Das neoklassische zweistöckige und mit einem Satteldach gedeckte Gutshaus Kalthof stammt aus der zweiten Hälfte des 19. Jahrhunderts. Es ist wie auch der frühere Wirtschaftshof in ordentlicher Verfassung. Das Haus wird von mehreren Parteien bewohnt. Der sechs Hektar große Park mit dem Teich verfügt noch über sehr viel alten Baumbestand.

## Religion
Bis 1945 war Kalthof in die evangelische Kirche Grünhagen (polnisch Zielonka Pasłęcka) in der Kirchenprovinz Ostpreußen der Kirche der Altpreußischen Union eingegliedert,, außerdem in die römisch-katholische Pfarrei St. Josef in der Stadt Preußisch Holland (Pasłęk).
Rydzówka gehört jetzt katholischerseits zur Pfarrei in Zielonka Pasłęcka im Bistum Elbląg, evangelischerseits zur St.-Georgs-Kirche Pasłęk in der Diözese Masuren der Evangelisch-Augsburgischen Kirche in Polen.

## Verkehr
Rydzówka liegt an einer Nebenstraße, die von Pasłęk unweit der Anschlusstelle Pasłęk Południe der Schnellstraße 7 über Nowa Wieś (Neuendorf) bis nach Kąty (Kanthen) an der Woiwodschaftsstraße 526 verläuft.
Die nächste Bahnstation ist Nowa Wieś Cierpkie (Neuendorf-Friedheim) an der PKP-Bahnlinie 220: Olsztyn–Bogaczewo (Allenstein–Güldenboden).

wikiname: dewiki

title: Rydzówka (Pasłęk)

in_language: de

wikitext:
{{Infobox Ort in Polen
|Ort             = Rydzówka
|Wappen          = kein
|Beschriftung    =
|Woiwodschaft    = Ermland-Masuren
|Powiat          = Elbląg
|PowiatLink      = Elbląski
|Gemeinde        = Pasłęk
|GemeindeLink    = Gmina Pasłęk
|Breitengrad     = 54.010278
|Längengrad      = 19.651667
|OrtEinwohner    = 173
|OrtEinwDatum    = 2021<ref name="osada">Polska w Liczbach: ''[https://www.polskawliczbach.pl/osada_Rydzowka_paslek_warminsko_mazurskie Osada Rydzówka w liczbach]''</ref>
||Postleitzahl   = 14-400
|Telefonvorwahl  = 55
|KFZ-Kennzeichen = NEB
|Straße1         = [[Pasłęk]]/[[Droga ekspresowa S7|S 7]]–[[Nowa Wieś (Pasłęk)|Nowa Wieś]] ↔ [[Czarna Góre (Pasłęk)|Czarna Góra]]–[[Kąty (Pasłęk)|Kąty]]/[[Droga wojewódzka 526|DW 526]]
|Schienen1       = [[Bahnstrecke Olsztyn–Bogaczewo]]
Bahnstation: [[Nowa Wieś (Pasłęk)|Nowa Wieś]] [[Cierpkie]]
|Flughafen1      = [[Flughafen Danzig|Danzig]]
}}

'''Rydzówka''' ({{deS|'''Kalthof'''}}) ist ein Ort in der [[Polen|polnischen]] [[Woiwodschaft Ermland-Masuren]]. Er gehört zur [[Gmina Pasłęk]] ([[Stadt-und-Land-Gemeinde]] ''Preußisch Holland'') im [[Powiat Elbląski]] (Kreis ''Elbing'').

== Geographische Lage ==
Rydzówka liegt im nördlichen Westen der [[Woiwodschaft Ermland-Masuren]], sechs Kilometer südlich der früheren [[Kreisstadt]] [[Pasłęk|Preußisch Holland]] ({{plS|''Pasłęk''}}) bzw. 23 Kilometer südöstlich der heutigen [[Powiat|Kreismetropole]] [[Elbląg]] ({{deS|''Elbing''}}).

== Geschichte ==
Das in einem kleinen Tal liegende [[Gutshof|Gut]] ''Freyfeldchen'' entstand im Mittelalter zur Zeit des [[Deutscher Orden|Deutschen Ordens]].<ref name="Ostpreußen">Informationszentrum Ostpreußen: ''[https://ostpreussen.net/2021/03/21/kalthof Rydzówka – Kalthof]''</ref> Vor 1785 nannte man es noch ''Kaltenhof'', um 1785 und bis 1945 dann ''Kalthof''.<ref>Dietrich Lange: ''[https://www.bildarchiv-ostpreussen.de/cgi-bin/bildarchiv/suche/show_ortsinfos.cgi?id=54065 Kalthof]'', in: ''Geographisches  Ortsregister Ostpreußen'' (2005)</ref> Im Jahre 1448 wurde der Ort im [[Zinsbuch]] der [[Komturei]] [[Elbląg|Elbing]] (polnisch ''Elbląg'') erwähnt, 1785 als ein adliges Dorf mit acht [[Haushaltung|Feuerstellen]] bzw. 1820 als adliges Dorf mit neun Feuerstellen bei 70 Einwohnern.<ref name="GenWiki">GenWiki: ''[https://wiki.genealogy.net/Kalthof_(Landkeis_Preußisch_Holland) Kalthof (Landkreis Preußisch Holland)]''</ref>

Als 1874 der [[Amtsbezirk (Preußen)|Amtsbezirk]] [[Kąty (Pasłęk)|Kanthen]] (polnisch ''Kąty'')  im [[Ostpreußen|ostpreußischen]] [[Kreis Preußisch Holland]] errichtet wurde, gehörte Kalthof von Anfang an dazu.<ref name="Jehke">Rolf Jehke: ''[http://territorial.de/ostp/prhl/kalthof.htm Amtsbezirk Kanthen/Kalthof]''</ref>

Im Jahre 1910 zählte Kalthof 116 Einwohner.<ref>Meyers Gazetteer: ''[https://www.meyersgaz.org/place/10920013 Kalthof]''</ref> Am 30. September 1928 wurde der [[Gutsbezirk]] Kalthof in eine [[Landgemeinde (Preußen)|Landgemeinde]] umgewandelt, als nämlich die Nachbargutsdörfer [[Czarna Góra (Pasłęk)|Juden]] (1836 bis 1945 ''Buchental'', polnisch ''Czarna Góra'') und [[Kąty (Pasłęk)|Kanthen]] (polnisch ''Kąty'') eingemeindet wurden.<ref name="Jehke"/> Am 2. März 1930 wurde der Amtsbezirk Kanthen in „Amtsbezirk Kalthof“ umbenannt. Er bestand bis 1945, allerdings gehörte zu ihm nur noch das eine Dorf Kalthof.<ref name="Jehke"/>

Die Zahl der Einwohner der Gemeinde Kalthof belief sich im Jahre 1933 auf 302 und im Jahre 1939 auf 296.<ref>Michael Rademacher: ''[https://www.eirenicon.com/rademacher/www.verwaltungsgeschichte.de/prholland.html Ortsbuch Landkreis Preußisch Holland]''</ref>

Seit 1945 trägt Kalthof die polnische Namensform „Rydzówka“. In Kriegsfolge war das Dorf 1945 mit dem gesamten südlichen [[Ostpreußen]] an [[Polen]] gefallen. Rydzówka ist heute eine Osada (= „Siedlung“) im Verbund der [[Gmina Pasłęk]] (Stadt-und-Land-Gemeinde ''Preußisch Holland'') im [[Powiat Elbląski]] (Kreis ''Elbing''), von 1975 bis 1998 der [[Woiwodschaft Elbląg]], seither der [[Woiwodschaft Ermland-Masuren]] zugehörig. Im Jahre 2021 zählte Rydzówka 173 Einwohner.<ref name="osada"/>

Das [[neoklassisch]]e zweistöckige und mit einem [[Satteldach]] gedeckte [[Gutshaus]] Kalthof stammt aus der zweiten Hälfte des 19. Jahrhunderts.<ref name="Ostpreußen"/> Es ist wie auch der frühere Wirtschaftshof in ordentlicher Verfassung. Das Haus wird von mehreren Parteien bewohnt. Der sechs Hektar große Park mit dem Teich verfügt noch über sehr viel alten Baumbestand.

== Religion ==
Bis 1945 war Kalthof in die [[Evangelische Kirche|evangelische]] Kirche [[Zielonka Pasłęcka|Grünhagen]] (polnisch ''Zielonka Pasłęcka'') in der [[Kirchenprovinz Ostpreußen]] der [[Kirche der Altpreußischen Union]] eingegliedert,<ref>[[Walther Hubatsch]]: ''Geschichte der evangelischen Kirche Ostpreußens'', Band 3 ''Dokumente'', Göttingen 1968, S. 471</ref>, außerdem in die [[Römisch-katholische Kirche|römisch-katholische]] [[Pfarrei]] St. Josef in der Stadt [[Pasłęk|Preußisch Holland]] (''Pasłęk'').

Rydzówka gehört jetzt katholischerseits zur Pfarrei in [[Zielonka Pasłęcka]] im [[Bistum Elbląg]], evangelischerseits zur [[St.-Georgs-Kirche (Pasłęk)|St.-Georgs-Kirche Pasłęk]] in der [[Diözese Masuren]] der [[Evangelisch-Augsburgische Kirche in Polen|Evangelisch-Augsburgischen Kirche in Polen]].

== Verkehr ==
Rydzówka liegt an einer Nebenstraße, die von Pasłęk unweit der Anschlusstelle Pasłęk Południe der [[Droga ekspresowa S7|Schnellstraße 7]] über [[Nowa Wieś (Pasłęk)|Nowa Wieś]] ''(Neuendorf)'' bis nach [[Kąty (Pasłęk)|Kąty]] ''(Kanthen)'' an der [[Droga wojewódzka 526|Woiwodschaftsstraße 526]] verläuft.

Die nächste Bahnstation ist [[Nowa Wieś (Pasłęk)|Nowa Wieś]] [[Cierpkie]] ''(Neuendorf-Friedheim)'' an der [[Polnische Staatsbahn|PKP]][[Bahnstrecke Olsztyn–Bogaczewo|-Bahnlinie 220: Olsztyn–Bogaczewo]] ''(Allenstein–Güldenboden)''.

== Einzelnachweise ==
<references />

{{Navigationsleiste Gmina Pasłęk}}

{{SORTIERUNG:Rydzowka (Paslek)}}
[[Kategorie:Ort der Woiwodschaft Ermland-Masuren]]
[[Kategorie:Gmina Pasłęk]]

title: Rydzówka

| \| Rydzówka \| | | Rydzówka |

title: Basisdaten

Staat: Polen

Woiwodschaft: Ermland-Masuren

Powiat: Elbląg

Gmina: Pasłęk

Kfz-Kennzeichen: NEB

title: Wirtschaft und Verkehr

Straße: Pasłęk/S 7–Nowa Wieś ↔ Czarna Góra–Kąty/DW 526

Eisenbahn: Bahnstrecke Olsztyn–Bogaczewo · Bahnstation: Nowa Wieś Cierpkie

Nächster int. Flughafen: Danzig


text:
# Boule tharonnaise
La boule tharonnaise est un jeu de boules pratiqué dans la station balnéaire de Tharon-Plage, dans la commune de Saint-Michel-Chef-Chef, sur la côte atlantique, en Loire-Atlantique, région Pays de la Loire.
Le jeu de boules tharonnaise est inscrit à l'Inventaire du patrimoine culturel immatériel en France.

## Historique
C’est à la fin des années 1940 à Tharon que la boule tharonnaise fut créée pour diversifier les occupations de ceux qui se retrouvaient au café autour d’un jeu de cartes. Le jeu tira son inspiration en grande partie de la boule nantaise, en s’octroyant quelques spécificités qui seraient bientôt plus ou moins fixées dans un règlement. Le jeu de boules tharonnaises n’acquit son côté officiel qu’en 1951 avec la création de l’ « Amicale Bouliste Tharonnaise ». Depuis, le jeu connait un grand succès, qu’il partage avec la boule nantaise.

## Le jeu
Le but du jeu de la boule tharonnaise est de faire rouler ses boules en laiton de plus d’un kilo au plus près du « petit », une plus petite boule lancée auparavant dans un espace délimité. Il est interdit de lancer sa boule, celle-ci doit obligatoirement rouler, dès le moment où elle est lâchée par le joueur. Cependant, le joueur peut se servir des bandes cimentées du terrain en terre battue lors de ses lancers. Le terrain de 18 mètres de long et de 2,5 mètres de large a la particularité d’être légèrement incurvé.
La première équipe ou joueur individuel qui arrive à 11 points a gagné la partie.

wikiname: frwiki

title: Boule tharonnaise

in_language: fr

wikitext:
{{Infobox Inventaire du patrimoine culturel immatériel en France
| Nom           = La boule tharonnaise
| Image         =
| Légende       =
| Domaine       = Jeux
| Domaine2      =
| Domaine3      =
| Domaine4      =
| Localisation  = [[Pays de la Loire]]
[[Loire-Atlantique]]
[[Saint-Michel-Chef-Chef]]
}}
La '''boule tharonnaise''' est un [[jeu de boules]] pratiqué dans la [[station balnéaire]] de [[Tharon-Plage]], dans la commune de [[Saint-Michel-Chef-Chef]], sur la côte atlantique, en [[Loire-Atlantique]], région [[Pays de la Loire]].

Le jeu de boules tharonnaise est inscrit à l'[[Inventaire du patrimoine culturel immatériel en France]]<ref>Fiche d’inventaire de la [http://www.culturecommunication.gouv.fr/Media/Disciplines-et-secteurs/Patrimoine-culturel-immateriel/Files/Fiches-inventaire-du-PCI/Boule-tharonnaise  « Boule tharonnaise »] au patrimoine culturel immatériel français, sur ''culturecommunication.gouv.fr'' (consultée le 13 novembre 2015)</ref>.

==Historique==
C’est à la fin des [[années 1940]] à Tharon que la boule tharonnaise fut créée pour diversifier les occupations de ceux qui se retrouvaient au café autour d’un jeu de cartes. Le jeu tira son inspiration en grande partie de la [[boule nantaise]], en s’octroyant quelques spécificités qui seraient bientôt plus ou moins fixées dans un règlement. Le jeu de boules tharonnaises n’acquit son côté officiel qu’en 1951 avec la création de l’ « Amicale Bouliste Tharonnaise ». Depuis, le jeu connait un grand succès, qu’il partage avec la boule nantaise.

==Le jeu==
Le but du jeu de la boule tharonnaise est de faire rouler ses boules en [[laiton]] de plus d’un kilo au plus près du « petit », une plus petite boule lancée auparavant dans un espace délimité. Il est interdit de lancer sa boule, celle-ci doit obligatoirement rouler, dès le moment où elle est lâchée par le joueur. Cependant, le joueur peut se servir des bandes cimentées du terrain en terre battue lors de ses lancers. Le terrain de 18 mètres de long et de 2,5 mètres de large a la particularité d’être légèrement incurvé.
La première équipe ou joueur individuel qui arrive à 11 points a gagné la partie.

==Références==
{{Références}}

==Voir aussi==
*[[Boule nantaise]]
*[[Jeu de boules]]
*[[Jeux traditionnels bretons]]

==Lien externe==
* La [http://www.falsab.com/fr/boule_tharonnaise « Boule tharonnaise »], sur le site de la Confédération FALSAB (consulté le {{date-|13 novembre 2015}})

{{Portail|Loire-Atlantique|Patrimoine culturel immatériel|jeux}}
[[Catégorie:Sport de boule]]
[[Catégorie:Inventaire du patrimoine culturel immatériel en France]]
[[Catégorie:Jeu traditionnel et régional]]
[[Catégorie:Jeu d'adresse]]
[[Catégorie:Sport et loisir breton en Loire-Atlantique]]

Domaine: Jeux

Lieu d'inventaire: Pays de la Loire · Loire-Atlantique · Saint-Michel-Chef-Chef


text:
# توريرت أوعل (تافراوت المولود)
توريرت أوعل هو دُوَّار يقع بجماعة تفراوت المولود، إقليم تيزنيت، جهة سوس ماسة في المملكة المغربية. ينتمي الدوّار لمشيخة تافراوت المولود التي تضم 42 دوار. يقدر عدد سكانه بـ 11 نسمة حسب الإحصاء الرسمي للسكان والسكنى لسنة 2004.

## روابط خارجية
- البوابة الوطنية للجماعات الترابية نسخة محفوظة 12 مارس 2018 على موقع واي باك مشين.
- المندوبية السامية للتخطيط

wikiname: arwiki

title: توريرت أوعل (تافراوت المولود)

in_language: ar

wikitext:
{{معلومات مدينة
| الاسم الرسمي = توريرت أوعل
| خلفية =
| اسم2 =
| صورة =
| تعليق الصورة =
| حجم الصورة =
| بدل الصورة =
| علم =
| تعليق علم =
| شعار =
| تعليق شعار =
| اللقب =
| شعار نصي =
| تاريخ التأسيس =
| خريطة المدينة =
| تعليق على الخريطة =
| حجم الخريطة =
| البلد =
| العاصمة =
| نوع المنطقة = الجهة
| اسم المنطقة = [[جهة سوس ماسة|سوس ماسة]]
| نوع المنطقة 2 = الإقليم
| اسم المنطقة 2 = [[إقليم تيزنيت|تيزنيت]]
| نوع المنطقة 3 = الدائرة
| اسم المنطقة 3 = [[دائرة أنزي|أنزي]]
| نوع المنطقة 4 = الجماعة القروية
| اسم المنطقة 4 = [[تافراوت المولود|تفراوت المولود]]
| نوع المنطقة 5 = المشيخة
| اسم المنطقة 5 =[[تافراوت المولود (تفراوت المولود)|تافراوت المولود]]
| نوع المنطقة 6 =
| اسم المنطقة 6 =
| نوع المنطقة 7 =
| اسم المنطقة 7 =
| نوع المنطقة 8 =
| اسم المنطقة 8 =
| عاصمة سابقة لـ =
| المسؤول الأعلى =
| اسم المسؤول =
| المسؤول الثاني =
| اسم المسؤول الثاني =
| المسؤول الثالث =
| اسم المسؤول الثالث =
| المساحة الكلية =

| ارتفاع =
| التعداد السكاني = 11
| الكثافة السكانية =
| سنة التعداد = [[الإحصاء العام للسكان والسكنى لسنة 2004 (المغرب)|2004]]
| الذكور =
| الإناث =
| عدد الأسر = 2
| عدد المساكن =

| إحداثيات =
| خط الطول =
| دائرة العرض =
| خريطة البلد =
| عنوان تحت الخريطة =

| التوقيت =
| فرق التوقيت =
| غرينتش توقيت صيفي =
| الرمز البريدي =
| الرمز الهاتفي =
| الموقع الرسمي =
}}
'''توريرت أوعل''' هو [[دوار (المغرب)|دُوَّار]] يقع بجماعة [[تافراوت المولود|تفراوت المولود]]، [[إقليم تيزنيت]]، [[جهة سوس ماسة]] في [[المغرب|المملكة المغربية]]. ينتمي الدوّار لمشيخة [[تافراوت المولود (تفراوت المولود)|تافراوت المولود]] التي تضم 42 دوار. يقدر عدد سكانه بـ 11 نسمة حسب الإحصاء الرسمي للسكان والسكنى لسنة 2004.<ref>{{استشهاد ويب| مسار= https://www.lavieeco.com/documents_officiels/Recensement%20population.pdf |عنوان= الإحصاء العام للسكان والسكنى لسنة 2004 (المغرب) |ناشر= [[المندوبية السامية للتخطيط]]| مسار أرشيف = http://www.webcitation.org/678NyvGs8?url=http://www.lavieeco.com/documents_officiels/Recensement%20population.pdf| تاريخ أرشيف =23 أبريل 2012}}</ref>

==مراجع==
{{مراجع}}

==روابط خارجية==
* [http://www.pncl.gov.ma/ البوابة الوطنية للجماعات الترابية] {{webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180312204412/http://www.pncl.gov.ma/ |date=12 مارس 2018 }}
* [http://www.hcp.ma/ المندوبية السامية للتخطيط]

{{دواوير تفراوت المولود}}
{{شريط بوابات|المغرب|تجمعات سكانية}}

{{بذرة جغرافيا إقليم تيزنيت}}

[[تصنيف:أماكن مأهولة في تافراوت المولود (تفراوت المولود)]]

title: تقسيم إداري

البلد: المغرب

الجهة: سوس ماسة

الإقليم: تيزنيت

الدائرة: أنزي

الجماعة القروية: تفراوت المولود

المشيخة: تافراوت المولود

title: السكان

التعداد السكاني: 11 نسمة (إحصاء 2004)

title: معلومات أخرى

التوقيت: ت ع م±00:00 (توقيت قياسي) · ت ع م+01:00 (توقيت صيفي)

معلومات أخرى: تعديل مصدري - تعديل


text:
# Церковь Покрова Пресвятой Богородицы (Кезьмино)
Церковь Покрова Пресвятой Богородицы — бывшая приходская церковь в селе Кезьмино Сурского района Ульяновской области, Симбирской епархии Симбирской митрополии Русской православной церкви. С 2013 года — памятник градостроительства и архитектуры РФ.

## История
В 1693 году братьями Матвеем и Василием Кезьмиными, основателями села, была построена первая деревянная церковь во имя Покрова Богородицы. После постройки храма село стало назваться «село Покровское, Кезьмино тож».
В конце XVIII века эти земли приобрёл поручик Иван Степанович Кротков.
В 1801 году вместо сгоревшего старого храма на её месте была построена просторная часовня. В 1827 году вместо обветшавшей часовни была возведена новая каменная Покровская церковь со вторым приделом во имя Святой великомученицы Варвары.
В 1876 году село было куплено купцом Василием Крыловым. После пожара 1883 года, уничтожившего почти всё село, на средства В. П. Крылова и крестьян в 1885 году храм был восстановлен, но уже без второго придела. Позднее церковь была значительно расширена и к ней была пристроена колокольня. Появилось и два новых предела: во имя Василия Великого и Марии Магдалины. Приписной храм был в сельце Ружеевщино, деревянный, построен в 1884 году; престол в нём в честь Нерукотворного образа Христа Спасителя. Причт состоял из священника, диакона и псаломщика. В 1896 году при церкви была открыта народная библиотека. Кроме этого при храме был организован чуть ли не лучший в губернии хор певчих, одетых в нарядные кафтаны.
При советской власти храм был разграблен и разрушен, разломан и фамильный склеп Крыловых, а его надгробный памятник выброшен в канаву у пруда. Из богатого наследия Крылова осталась только его усадьба, в ней теперь находится школа.
Постановлением Правительства Ульяновской области «О включении выявленных объектов культурного наследия в единый государственный реестр объектов культурного наследия (памятников истории и культуры) народов Российской Федерации» № 386-П от 26.08.2013 года церковь признана памятником градостроительства и архитектуры.

## Галерея
- Церковь Покрова Богородицы.
- Кезьмино, внутри церкви.
- Кезьмино интерьер церкви.
- Церковь Покрова Богородицы интерьер.

wikiname: ruwiki

in_language: ru

wikitext:
{{Достопримечательность
| Русское название = Церковь Покрова Пресвятой Богородицы
| Изображение = Кезьмино Церковь Покрова Богородицы.jpg
| Координаты = 54.4501/47.2382
| Страна = Россия
| Название местоположения = Село
| Местоположение = [[Кезьмино (Сурский район)]]
| Конфессия = [[православие]]
| Епархия = Симбирская
| Благочиние = Сурское
| Архитектурный стиль = Классицизм
| Первое упоминание = 1693
| Основание = 1827
| Приделы = Покрова Пресвятой Богородицы, Во имя Василия Великого и Марии Магдалины
| Статус = {{Культурное наследие народов РФ|мини=1}}
| Состояние = Не действует
}}

'''Церковь Покрова Пресвятой Богородицы''' — бывшая [[приходская церковь]] в селе [[Кезьмино (Сурский район)|Кезьмино Сурского района]] [[Ульяновская область|Ульяновской области]], [[Симбирская епархия|Симбирской епархии]] [[Симбирская митрополия|Симбирской митрополии]] [[Русская православная церковь|Русской православной церкви]]. С 2013 года — памятник градостроительства и архитектуры РФ<ref name=":0">{{Cite web|url=https://nasledie73.ulgov.ru/attfiles/%20Р-Н_15.pdf|title=Сводный список объектов культурного наследия Сурского района Ульяновской области|lang=ru|website= Управление по охране объектов культурного наследия администрации Губернатора Ульяновской области |access-date=2024-02-08}}</ref><ref name=":1">[[voy:Культурное наследие России/Ульяновская область/Сурский район|Культурное наследие России/Ульяновская область/Сурский район — Путеводитель Викигид]]</ref>.

== История ==
В 1693 году братьями Матвеем и Василием Кезьмиными, основателями села, была построена первая деревянная церковь во имя Покрова Богородицы. После постройки храма село стало назваться «село Покровское, Кезьмино тож»<ref name=":2">{{Cite web|url=https://ulpravda.ru/rubrics/dva-mosta/khramy-ulianovskoi-oblasti-tserkov-izmenivshaia-sudbu-sela|title=Храмы Ульяновской области: церковь, изменившая судьбу села|lang=ru|website=Улправда|access-date=2024-04-12|archive-date=2023-02-03|archive-url=https://web.archive.org/web/20230203232133/https://ulpravda.ru/rubrics/dva-mosta/khramy-ulianovskoi-oblasti-tserkov-izmenivshaia-sudbu-sela|url-status=live}}</ref><ref>{{Cite web|url=https://ulpravda.ru/rubrics/cilture/news-22740|title=Тайны и призраки Кезьминского замка|lang=ru|website=Улправда|access-date=2024-04-12|archive-date=2019-03-14|archive-url=https://web.archive.org/web/20190314155543/http://ulpravda.ru/rubrics/cilture/news-22740|url-status=live}}</ref>.

В конце XVIII века эти земли приобрёл поручик Иван Степанович Кротков<ref name=":2" />.

В 1801 году вместо сгоревшего старого храма на её месте была построена просторная часовня. В 1827 году вместо обветшавшей часовни была возведена новая каменная Покровская церковь со вторым приделом во имя Святой великомученицы Варвары<ref name=":2" /><ref>{{Cite web|url=http://archeo73.ru/Russian/20vek/seleniya/jasicovsk.htm|title=Селения Симбирского уезда. IV. Языковская волость|website=web.archive.org|date=2020-07-22|access-date=2024-04-13|archive-date=2020-07-22|archive-url=https://web.archive.org/web/20200722003021/http://archeo73.ru/Russian/20vek/seleniya/jasicovsk.htm|url-status=bot: unknown}}</ref>.

В 1876 году село было куплено купцом Василием Крыловым. После пожара 1883 года, уничтожившего почти всё село, на средства В. П. Крылова и крестьян в 1885 году храм был восстановлен, но уже без второго придела. Позднее церковь была значительно расширена и к ней была пристроена колокольня. Появилось и два новых предела: во имя [[Василий Великий|Василия Великого]] и [[Мария Магдалина|Марии Магдалины]]. Приписной храм был в сельце [[Ружеевщино]], деревянный, построен в 1884 году; престол в нём в честь Нерукотворного образа Христа Спасителя. [[Причт]] состоял из священника, диакона и псаломщика. В 1896 году при церкви была открыта народная библиотека<ref>{{Cite web|url=http://archeo73.ru/Russian/20vek/bajenov/buinsk.htm|title=№ 540 - с. Кезьмино Симбирского уезда, при рч. Красной Сосне.|lang=ru|website=web.archive.org|date=2020-07-31|access-date=2024-04-12|archive-date=2020-07-31|archive-url=https://web.archive.org/web/20200731204256/http://archeo73.ru/Russian/20vek/bajenov/buinsk.htm|url-status=bot: unknown}}</ref>. Кроме этого при храме был организован чуть ли не лучший в губернии хор певчих, одетых в нарядные кафтаны<ref name=":2" />.

При советской власти храм был разграблен и разрушен, разломан и фамильный склеп Крыловых, а его надгробный памятник выброшен в канаву у пруда. Из богатого наследия Крылова осталась только его [[Кезьмино (усадьба)|усадьба]], в ней теперь находится школа<ref name=":2" />.

Постановлением Правительства Ульяновской области «О включении выявленных объектов культурного наследия в единый государственный реестр объектов культурного наследия (памятников истории и культуры) народов Российской Федерации» № 386-П от 26.08.2013 года церковь признана памятником градостроительства и архитектуры<ref name=":0" /><ref name=":1" />.

== Галерея ==
<gallery>
Файл:Церковь Покрова Богородицы2.jpg|Церковь Покрова Богородицы.
Файл:Кезьмино внутри церкви.jpg|Кезьмино, внутри церкви.
Файл:Кезьмино интерьер церкви.jpg|Кезьмино интерьер церкви.
Файл:Церковь Покрова Богородицы интерьер.jpg|Церковь Покрова Богородицы интерьер.
</gallery>

== Примечания ==
{{примечания}}

== Литература ==
* Кезьмино // Ульяновская — Симбирская энциклопедия : в 2 т. / ред. и сост. В. Н. Егоров. — Ульяновск : Симбирская книга, 2000—2004. — С. 289.
* ''Репьёв'' «Симбирский край». — Париж, 1935. — С. 441.
* ''Н. Баженов'' Статистическое описание соборов, монастырей, приходских и домашних церквей Симбирской епархии по данным 1900 г. (Приложение к Симбирским Епархиальным Ведомостям за 1903 год) Симбирск, Типо-литография А. Т. Токарева., 1903
* ''Губайдуллов, Радий Зиганшович.'' Исторические храмы Симбирского-Ульяновского края. 1 том. Недействующие храмы / Р. З. Губайдуллов, С. Н. Шаповалов. — Ульяновск : Корпорация технологий продвижения, 2011. — 199 с.
* ''Тащаев А.'' «Претерпевший до конца спасется» (Мф 10, 22) // ЖМП. 2006. № 11. С. 46—47;
* ''Скала А., прот.'' Церковь в узах: История Симбирской-Ульяновской епархии в советский период (1917—1991 годы). Ульяновск, 2007. С. 84;
* ''Скала А., прот.'' Святые, в земле Симбирской просиявшие. Ульяновск, 2009. С. 88—100.

== Ссылки ==
* [https://sobory.ru/article/?object=24007 Кезьмино. Церковь Покрова Пресвятой Богородицы.]
* [https://www.drive2.ru/c/515869141471592582/ По Святым местам края Симбирского]
* [https://fond.predanie.ru/blago/341155/ Храм Покрова Пресвятой Богородицы в с. Кезьмино]
* [https://mosaica.ru/node/59320 В Ульяновской области сохранился настоящий замок]
* [https://dzen.ru/a/ZWoDspN8jwTVt0nq Кезьмино: школа-замок и привидение.]

[[Категория:Культовые сооружения по алфавиту]]
[[Категория:Храмы Ульяновской области]]
[[Категория:Храмы Покрова Пресвятой Богородицы]]
[[Категория:Сурский район]]
[[Категория:Появились в 1827 году в России]]

title: Церковь Покрова Пресвятой Богородицы

Тип: памятник архитектуры и христианский храм

Страна: Россия

Село: Кезьмино (Сурский район)

Конфессия: православие

Епархия: Симбирская

Благочиние: Сурское

Архитектурный стиль: Классицизм

Статус: Объект культурного наследия народов РФ регионального значения. Рег. № 731510231140005 (ЕГРОКН). Объект № 7300000105 (БД Викигида)

Состояние: Не действует


text:
# الدوري اليوناني 1963–64
الدوري اليوناني لكرة القدم 1963–64 (باليونانية: Α΄ Εθνική ποδοσφαίρου ανδρών 1963-1964) هو الموسم 5، و28 من  الدوري اليوناني لكرة القدم. الذي يشرف على تنظيمه الاتحاد الإغريقي لكرة القدم، وكان عدد الأندية المشاركة فيه  16، وفاز فيه باناثينايكوس بعد أن لعب 30 مباراة وفاز بـ 24 منها.

## نتائج الموسم
| المركز | فريق         | لعب | ف  | ت | خ | له | عليه | ف.أ | نقاط | ملاحظة |
| ------ | ------------ | --- | -- | - | - | -- | ---- | --- | ---- | ------ |
| 1      | باناثينايكوس | 30  | 24 | 6 | 0 | 67 | 19   | +48 |      |        |

title: الدوري اليوناني 1963–64

wikitext:
{{مصدر|تاريخ=نوفمبر 2019}}
{{معلومات عن دوري
| المسابقة               =
| صورة                =
| حجم                 =
| الموسم                =
| البطل                =
| الصاعدون              =
| الهابطون              =
| تأهل إلى بطولة_1        =
| المتأهلون_1            =
| تأهل إلى بطولة_2        =
| المتأهلون_2            =
| عدد المباريات الملعوبة       =
| مجموع الأهداف المسجلة      =
| معدل الأهداف لكل مباراة     =
| الهداف               =
| أفضل حارس مرمى        =
| أكبر فوز على ملعبه       =
| أكبر فوز خارج ملعبه       =
| أكبر نتيجة            =
| أطول سلسلة فوز         =
| أطول سلسلة بدون خسارة    =
| أطول سلسلة بدون فوز      =
| أطول سلسلة خسارة       =
| أعلى حضور جماهيري      =
| أدنى حضور جماهيري      =
| معدل الحضور الجماهيري     =
| الموسم الفائت           =
| الموسم القادم           =
}}
'''الدوري اليوناني لكرة القدم 1963–64''' {{لغة-يونانية|Α΄ Εθνική ποδοσφαίρου ανδρών 1963-1964}} هو الموسم 5، و28 من  [[الدوري اليوناني|الدوري اليوناني لكرة القدم]]. الذي يشرف على تنظيمه [[الاتحاد الإغريقي لكرة القدم]]، وكان عدد الأندية المشاركة فيه  16، وفاز فيه [[باناثينايكوس]] بعد أن لعب 30 مباراة وفاز بـ 24 منها.

== نتائج الموسم ==

{|class="wikitable sortable" style="text-align:center;"
|-
|+ colspan="10" | جدول الترتيب
|-
! data-sort-type="number"| المركز
! فريق
! لعب
! ف
! ت
! خ
! له
! عليه
! ف.أ
! نقاط
! ملاحظة
|-

|- style="background: #BBF3BB;"
|1
|[[باناثينايكوس]]
|30
|24
|6
|0
|67
||19||+48||
|

|-
|}
== مراجع ==
{{مراجع}}

{{مواسم الدوري اليوناني لكرة القدم}}
{{كرة القدم الأوروبية في 1963–64 (يويفا)}}
{{شريط بوابات|اليونان|عقد 1960|كرة القدم}}

{{بذرة منافسة كرة قدم يونانية}}

[[تصنيف:الدوري اليوناني]]
[[تصنيف:دوريات كرة قدم أوروبية في 1963–64]]
[[تصنيف:كرة القدم اليونانية في 1963–64]]
[[تصنيف:دوريات كرة قدم يونانية في 1963–64]]

title: تفاصيل

الموسم: الدوري اليوناني

البلد: اليونان

المنظم: الاتحاد الإغريقي لكرة القدم

البطل: باناثينايكوس

الهابطون: نادي إيغاليو لكرة القدم

تفاصيل: الدوري اليوناني 1962–63 الدوري اليوناني 1964–65

تفاصيل: تعديل مصدري - تعديل


text:
# Adam Ernst Rochus von Witzleben
Adam Ernst Rochus von Witzleben (* 14. Februar 1791 in Eutin; † 14. August 1868 in Oldenburg) war oldenburgischer Kammerherr, Oberstallmeister und Geheimer Rat.
Er stammte aus dem Thüringer Uradelsgeschlecht von Witzleben und war das zweite Kind des dänischen Kammerherrn Rochus von Witzleben, dessen Rufnamen er erhielt.

## Leben
Er war zunächst Oldenburger Beamter und wurde Kammer-Auditor. Mit dem Beginn des Befreiungskriegs im Jahr
1813 ging er zunächst in die englische Armee, aber nach wenigen Monaten wechselte er zur russisch-deutschen Legion, die auf Anregung Herzogs Peter Friedrich Ludwig von Oldenburg vom Zaren in Russland aufgestellt wurde. Mit einem Ukas vom 11. August 1813 wurde er Fähnrich im 6. Bataillon der Legion. Er war dann Adjutant in der Schlacht an der Göhrde am 16. September 1813 und bei Sehestedt am 10. Dezember 1813. Am 2. Februar 1814 wurde er zum Seconde-Lieutenant befördert. Die Legion wurde 1815 in preußische Dienste übernommen und am 18. April 1815 aufgelöst. Witzleben kehrte nach Oldenburg zurück und wurde zum 14. April 1815 in das neuformierte Oldenburger Infanterie-Regiment übernommen. Als Regiments-Adjutant und seit dem 5. Mai 1815 als Premier-Lieutenant machte er den Sommerfeldzug von 1815 gegen den aus dem Exil zurückgekehrten Napoleon mit. Er kämpfte dabei in den Belagerungen von Mezieres und Montmédy. Nach dem Krieg wechselte er im Dezember 1815 wieder in die Zivilverwaltung und dann in den Hofdienst. Er wurde Kammerherr, Oberstallmeister und Geheimrat. Er starb im August 1868 in Oldenburg.
Während seiner Offizierszeit bei der russisch-deutschen Legion von 1811 bis 1815 wurde er als Baron angesprochen, er selbst und seine Nachkommen führten in Preußen den Freiherrentitel jedoch nicht.
Adam Ernst Rochus von Witzleben wohnte seit 1862 in einem repräsentativen Neubau in Oldenburg, Huntestraße 19. Planer war Architekt Carl Friedrich Spieske. Das Gebäude, das heute denkmalgeschützt ist, gilt als eines der wichtigsten Beispiele des Romantischen Klassizismus. Es wurde um 1960 von Emil Brose in Öl gemalt. Das Gemälde hängt im Stadtmuseum Oldenburg.

### Familie
Er war dreimal verheiratet und hinterließ drei Kinder aus dritter Ehe. Seine erste Frau war Franziska von Heimburg († 14. August 1836), die Tochter des oldenburger Landjägermeisters Heino Ernst Heimburg (1766–1830). Danach heiratete er seine Cousine Eleonore Frederike von Witzleben (* 30. Juni 1811; † Oktober 1843).
Am 21. Februar 1845 heiratete er seine dritte Frau Josephine Theophile Emma von Witzleben (* 14. Februar 1819; † 13. Oktober 1863) aus dem Haus Wartenburg-Werben. Sie war die Tochter des sächsischen Kammerherren Hans Dietrich August Leopold von Witzleben (* 18. Mai 1789; † 16. Mai 1862) und dessen Ehefrau Celeste Latitie de Becquey-Beaupre (* 19. September 1794; † 18. Mai 1880). Das Paar hatte zwei Töchter und einen Sohn, darunter:
- Marianne (* 20. Oktober 1846; † 1924), Hofdame der Großherzogin Elisabeth Pauline Alexandrine von Oldenburg und Freundin von Lotte Hegewisch
- Julia (* 19. Mai 1848), Hofdame der Erbgroßherzogin Anna Elisabeth von Oldenburg
- Rochus (* 20. April 1852), Leutnant im Oldenburgischen Dragoner-Regiment Nr. 19

## Ehrungen
- Träger der Russischen Medaille für 1814/1815
- Großkreuz des Großherzoglichen Oldenburgischen Haus- und Verdienstordens
- Großkreuz des Königlich Griechischen Erlöser-Ordens
- Großkreuz des Großherzoglich Hessischen Ludwigsordens
- Großkreuz des Großherzoglich Badischen Zähringer Löwen-Ordens
- Großkreuz des Herzoglich Sachsen-Ernestinischen Hausordens
- Kommandeur I. Klasse des Königlich Hannoverschen Guelphen-Ordens (1840)
- Großkomthur des Großherzoglich Sachsen-Weimar und Eisenachischen Weißen Falken-Ordens
- Kommandeur des Königlich Dänischen Dannebrog-Ordens
- Kommandeur des Ordens der Württembergischen Krone
- Roter Adlerorden II. Klasse mit Stern

title: Adam Ernst Rochus von Witzleben

wikitext:
[[Datei:Grave Adam Ernst Rochus von Witzleben.jpg|mini|Grabstein „Rochus von Witzleben“ auf dem [[Gertrudenfriedhof (Oldenburg)|Gertrudenkirchhof]] in Oldenburg]]
'''Adam Ernst Rochus von Witzleben''' (* [[14. Februar]] [[1791]] in [[Eutin]]; † [[14. August]] [[1868]] in [[Oldenburg (Oldenburg)|Oldenburg]]) war oldenburgischer [[Kammerherr]], [[Stallmeister#Geschichte|Oberstallmeister]] und [[Geheimer Rat]].

Er stammte aus dem Thüringer Uradelsgeschlecht [[Witzleben (Adelsgeschlecht)|von Witzleben]] und war das zweite Kind des dänischen Kammerherrn [[Rochus von Witzleben]], dessen Rufnamen er erhielt.

== Leben ==
Er war zunächst Oldenburger Beamter und wurde Kammer-Auditor. Mit dem Beginn des [[Befreiungskriege|Befreiungskriegs]] im Jahr
1813 ging er zunächst in die englische Armee, aber nach wenigen Monaten wechselte er zur [[Russisch-Deutsche Legion|russisch-deutschen Legion]], die auf Anregung Herzogs [[Peter I. (Oldenburg)|Peter Friedrich Ludwig von Oldenburg]] vom Zaren in Russland aufgestellt wurde. Mit einem [[Ukas]] vom 11. August 1813 wurde er Fähnrich im 6. Bataillon der Legion. Er war dann Adjutant in der [[Schlacht an der Göhrde]] am 16. September 1813 und bei [[Schlacht von Sehestedt|Sehestedt]] am 10. Dezember 1813. Am 2. Februar 1814 wurde er zum Seconde-Lieutenant befördert. Die Legion wurde 1815 in preußische Dienste übernommen und am 18. April 1815 aufgelöst. Witzleben kehrte nach Oldenburg zurück und wurde zum 14. April 1815 in das neuformierte [[Oldenburgisches Infanterie-Regiment Nr. 91|Oldenburger Infanterie-Regiment]] übernommen. Als Regiments-Adjutant und seit dem 5. Mai 1815 als Premier-Lieutenant machte er den [[Sommerfeldzug von 1815]] gegen den aus dem Exil zurückgekehrten [[Napoleon]] mit. Er kämpfte dabei in den Belagerungen von [[Charleville-Mézières|Mezieres]] und [[Montmédy]]. Nach dem Krieg wechselte er im Dezember 1815 wieder in die Zivilverwaltung und dann in den Hofdienst. Er wurde Kammerherr, Oberstallmeister und Geheimrat. Er starb im August 1868 in Oldenburg.

Während seiner Offizierszeit bei der russisch-deutschen Legion von 1811 bis 1815 wurde er als [[Freiherr|Baron]] angesprochen, er selbst und seine Nachkommen führten in Preußen den Freiherrentitel jedoch nicht.

Adam Ernst Rochus von Witzleben wohnte seit 1862 in einem repräsentativen Neubau in Oldenburg, Huntestraße 19. Planer war Architekt Carl Friedrich Spieske.<ref>Günter Wachtendorf, Oldenburger Häuserbuch, Teil 2, 2000</ref> Das Gebäude, das heute denkmalgeschützt ist, gilt als eines der wichtigsten Beispiele des Romantischen Klassizismus.<ref>Klaus Brake, Rainer Krüger, Oldenburg im Profil, Isensee Verlag Oldenburg, 1994</ref> Es wurde um 1960 von [[Emil Brose]] in Öl gemalt. Das Gemälde hängt im [[Stadtmuseum Oldenburg]].

=== Familie ===
Er war dreimal verheiratet und hinterließ drei Kinder aus dritter Ehe. Seine erste Frau war ''Franziska von Heimburg'' († 14. August 1836), die Tochter des oldenburger Landjägermeisters ''Heino Ernst Heimburg'' (1766–1830). Danach heiratete er seine Cousine ''Eleonore Frederike von Witzleben'' (* 30. Juni 1811; † Oktober 1843).
Am 21. Februar 1845 heiratete er seine dritte Frau ''Josephine Theophile Emma von Witzleben'' (* 14. Februar 1819; † 13. Oktober 1863) aus dem Haus Wartenburg-Werben. Sie war die Tochter des sächsischen Kammerherren ''Hans Dietrich August Leopold von Witzleben'' (* 18. Mai 1789; † 16. Mai 1862) und dessen Ehefrau ''Celeste Latitie de Becquey-Beaupre'' (* 19. September 1794; † 18. Mai 1880). Das Paar hatte zwei Töchter und einen Sohn, darunter:
* Marianne (* 20. Oktober 1846; † 1924), Hofdame der Großherzogin [[Elisabeth von Sachsen-Altenburg (1826–1896)|''Elisabeth'' Pauline Alexandrine von Oldenburg]] und Freundin von [[Lotte Hegewisch]]
* Julia (* 19. Mai 1848), Hofdame der Erbgroßherzogin [[Friedrich Karl von Preußen (1828–1885)#Nachkommen|Anna ''Elisabeth'' von Oldenburg]]
* Rochus (* 20. April 1852), Leutnant im [[Oldenburgisches Dragoner-Regiment Nr. 19|Oldenburgischen Dragoner-Regiment Nr. 19]]

== Ehrungen ==
* Träger der Russischen Medaille für 1814/1815
* Großkreuz des [[Oldenburgischer Haus- und Verdienstorden des Herzogs Peter Friedrich Ludwig|Großherzoglichen Oldenburgischen Haus- und Verdienstordens]]
* Großkreuz des Königlich Griechischen [[Erlöser-Orden]]s
* Großkreuz des [[Großherzoglich Hessischer Ludwigsorden|Großherzoglich Hessischen Ludwigsordens]]
* Großkreuz des Großherzoglich Badischen [[Orden vom Zähringer Löwen|Zähringer Löwen-Ordens]]
* Großkreuz des [[Herzoglich Sachsen-Ernestinischer Hausorden|Herzoglich Sachsen-Ernestinischen Hausordens]]
* Kommandeur I. Klasse des Königlich Hannoverschen [[Guelphen-Orden]]s (1840)
* Großkomthur des Großherzoglich Sachsen-Weimar und Eisenachischen [[Hausorden vom Weißen Falken|Weißen Falken-Ordens]]
* Kommandeur des Königlich Dänischen [[Dannebrog-Orden]]s
* Kommandeur des [[Orden der Württembergischen Krone|Ordens der Württembergischen Krone]]
* [[Roter Adlerorden]] II. Klasse mit Stern

== Literatur ==
* ''[[Gothaer Hofkalender|Gothaisches genealogisches Taschenbuch der adeligen Häuser]]'' [[Justus Perthes]], Gotha 1903, [http://digital.ub.uni-duesseldorf.de/ihd/periodical/pageview/8306284 S. 924]
* [[Harald Schieckel]], Egbert Koolmann: ''50 Jahre am Oldenburger Hof. Lebenserinnerungen des Oberstallmeisters Adam Ernst Rochus von Witzleben.'' Isensee Verlag Oldenburg, 2006.
* G.A. und K.H.A. v. Witzleben: ''Geschichte der Familie von Witzleben.'' Berlin 1878, I, S. 353ff, [https://archive.org/stream/geschichtedesge00witzgoog#page/n373/mode/2up Digitalisat]

== Einzelnachweise ==
<references />

{{Normdaten|TYP=p|GND=13232251X|VIAF=60238865}}

{{SORTIERUNG:Witzleben, Adam Ernst Rochus von}}
[[Kategorie:Angehöriger der Russisch-Deutschen Legion]]
[[Kategorie:Kammerherr (Oldenburg)]]
[[Kategorie:Geheimrat]]
[[Kategorie:Träger des Erlöser-Ordens]]
[[Kategorie:Großkreuz des Oldenburgischen Haus- und Verdienstordens des Herzogs Peter Friedrich Ludwig]]
[[Kategorie:Großkreuz des Großherzoglich Hessischen Ludwigsordens]]
[[Kategorie:Träger des Ordens vom Zähringer Löwen (Großkreuz)]]
[[Kategorie:Kommandeur I. Klasse des Guelphen-Ordens]]
[[Kategorie:Kommandeur des Dannebrogordens]]
[[Kategorie:Träger des Ordens der Württembergischen Krone (Komtur)]]
[[Kategorie:Träger des Roten Adlerordens 2. Klasse]]
[[Kategorie:Träger des Herzoglich Sachsen-Ernestinischen Hausordens (Großkreuz)]]
[[Kategorie:Träger des Hausordens vom Weißen Falken (Kommandeur)]]
[[Kategorie:Familienmitglied des Adelsgeschlechts Witzleben|Adam Ernst Rochus]]
[[Kategorie:Deutscher]]
[[Kategorie:Geboren 1791]]
[[Kategorie:Gestorben 1868]]
[[Kategorie:Mann]]

{{Personendaten
|NAME=Witzleben, Adam Ernst Rochus von
|ALTERNATIVNAMEN=
|KURZBESCHREIBUNG=oldenburgischer Oberstallmeister und Geheimer Rat
|GEBURTSDATUM=14. Februar 1791
|GEBURTSORT=[[Eutin]]
|STERBEDATUM=14. August 1868
|STERBEORT=[[Oldenburg (Oldenburg)|Oldenburg]]
}}


text:
# Chuck Corgan
Chuck Corgan foi um jogador de futebol americano estadunidense que foi campeão da Temporada de 1927 da National Football League jogando pelo New York Giants.

wikiname: ptwiki

title: Chuck Corgan

in_language: pt

wikitext:
[[Ficheiro:Chuck Corgan YB 1924 0199 (cropped).jpg|miniaturadaimagem|Chuck Corgan yearbook photo, as a football player at the University of Arkansas in 1924.]]
'''Chuck Corgan''' foi um jogador de [[futebol americano]] [[estadunidenses|estadunidense]] que foi campeão da [[Temporada de 1927 da National Football League]] jogando pelo [[New York Giants]].<ref>{{citar web|url=http://www.pro-football-reference.com/teams/nyg/1927_roster.htm |titulo=1927 New York Giants - Starters & Roster |lingua=en |autor=|data=|publicado=[[Reference.com]]|acessodata=}}</ref>

{{Referências}}

{{Esboço-desportista|futebol americano}}
{{Portal3|Futebol americano|Estados Unidos}}

[[Categoria:Jogadores do New York Giants]]


text:
# Parchment
Parchment – miasto w Stanach Zjednoczonych, w stanie Michigan, w hrabstwie Kalamazoo.

title: Parchment

wikitext:
{{Miejscowość infobox
 |nazwa                        = Parchment
 |nazwa oryginalna             =
 |rodzaj miasta                = Town
 |zdjęcie                      =
 |opis zdjęcia                 =
 |herb                         =
 |flaga                        =
 |dopełniacz nazwy             = Parchment
 |państwo                      = Stany Zjednoczone
 |1. jednostka administracyjna = {{Państwo|Michigan}}
 |2. jednostka administracyjna = [[Hrabstwo Kalamazoo|Kalamazoo]]
 |kod statystyczny             = [[Federal Information Processing Standard|FIPS]]: 26-62340
[[Geographic Names Information System|GNIS]] ID: 0634353
 |stanowisko zarządzającego    = Burmistrz
 |zarządzający                 = Robert B. Heasley
 |powierzchnia                 = 2,38
 |wysokość                     = 236
 |rok                          = 2015
 |liczba ludności              =
 |gęstość zaludnienia          =
 |numer kierunkowy             = 269
 |kod pocztowy                 = 49004
 |tablice rejestracyjne        =
 |strefa czasowa               = [[UTC-05:00]]
[[UTC-04:00]]
 |kod mapy                     = US-MI
 |współrzędne                  = 42°19′32″N 85°34′4″W
 |commons                      =
 |www                          =
}}
'''Parchment''' – miasto w [[Stany Zjednoczone|Stanach Zjednoczonych]], w stanie [[Michigan]], w hrabstwie [[Hrabstwo Kalamazoo|Kalamazoo]].

{{Kontrola autorytatywna}}

[[Kategoria:Miasta w stanie Michigan]]

title: Parchment

Państwo: Stany Zjednoczone

Stan: Michigan

Hrabstwo: Kalamazoo

Burmistrz: Robert B. Heasley


text:
# 大阪府警察学校
大阪府警察学校（おおさかふけいさつがっこう）は、大阪府が警察官並びに警察職員の養成、教育を目的に設置している機関。
大阪府警察本部の管轄であり、学校長は警視正である。

## 沿革
- 1954年（昭和29年）7月1日 – 大阪市を除く府下24の市町村警察と国家地方警察大阪府本部を一体化した「大阪府警察」が発足[1]。
- 1955年（昭和30年）7月1日 – 大阪市警察を統合。大阪府警察学校は、大阪市城東区に設置。
- 1967年（昭和42年）3月27日 - 大阪府警察学校校舎が交野市東倉治4丁目に竣工、移転。
- 2012年（平成25年）3月 - 交野市から泉南郡田尻町（りんくうタウン内）に竣工、移転。

## 課程
警察官採用選考の合格後に、短期課程A区分（大卒相当）は6か月間、長期課程B区分（その他）は10か月間、それぞれ入校する。全寮制・男女共学。
- 職務倫理 - 職務倫理、府民応接、社会見学等
- 法学 - 憲法、警察行政法、刑法、刑事訴訟法、民法等
- 基本実務 - 生活安全警察、地域警察、刑事警察、交通警察、警備警察、情報通信、実戦的総合訓練等
- 術科 - 柔道、剣道、逮捕術、救急法、けん銃操法、教練、警備実施、体育等
- その他 - 実務修習、各種行事、文化クラブ
- 徒歩訓練、災害警備訓練

## 施設
- 現在の田尻町の施設は、PFI事業 （BTO方式（府費施設はBT方式））として移転・整備が進められた[2]。発注主は、国土交通省近畿地方整備局と大阪府警察本部。
- 本館（4階建）、生徒寮（個室）2棟、講堂、道場、体育館、射撃場。
- 敷地総面積、約6万平方メートル、建物延床面積 約4万2000平方メートル。

## 所在地
- 初任教養部 – 大阪府泉南郡田尻町りんくうポート南1－1
- 専科教養部及び付属自動車学校 – 大阪市城東区関目6丁目2-13

## エピソード
- 田尻町の施設があるりんくうポート南は、関西国際空港対岸のりんくうタウンの工業団地としてもともと住宅のない地区であった[3]ため、同校の生徒寮以外には住民が居ない。
- 1968年（昭和43年）に警察学校内に「大阪府警察殉職者之碑」が建立されており、現在も毎年10月末頃に「大阪府警察殉職者慰霊祭」が執り行われている。
- 交野時代の施設は田尻移転後、解体・創価学園に跡地売却され、2019年5月ごろより、グラウンドとして利用されている。

wikiname: jawiki

title: 大阪府警察学校

in_language: ja

wikitext:
'''大阪府警察学校'''（おおさかふけいさつがっこう）は、[[大阪府]]が[[警察官]]並びに警察職員の養成、教育を目的に設置している機関。

[[大阪府警察]]本部の管轄であり、学校長は[[警視正]]である。

== 沿革 ==
* [[1954年]]（昭和29年）7月1日 – [[大阪市]]を除く府下24の市町村警察と国家地方警察大阪府本部を一体化した「大阪府警察」が発足<ref>[http://www.city.osaka.lg.jp/somu/page/0000003807.html 自治体警察の誕生]大阪市役所公文所館デジタルギャラリー</ref>。
* [[1955年]]（昭和30年）7月1日 – [[大阪市警察]]を統合。大阪府警察学校は、[[大阪市]][[城東区]]に設置。
* [[1967年]]（昭和42年）3月27日 - 大阪府警察学校校舎が[[交野市]]東倉治4丁目に竣工、移転。
* [[2012年]]（平成25年）3月 - 交野市から[[泉南郡]][[田尻町]]（[[りんくうタウン]]内）に竣工、移転。

== 課程 ==
警察官採用選考の合格後に、短期課程A区分（大卒相当）は6か月間、長期課程B区分（その他）は10か月間、それぞれ入校する。全寮制・男女共学。
* 職務倫理 - 職務倫理、府民応接、社会見学等
* 法学 - 憲法、警察行政法、刑法、刑事訴訟法、民法等
* 基本実務 - 生活安全警察、地域警察、刑事警察、交通警察、警備警察、情報通信、実戦的総合訓練等
* 術科 - 柔道、剣道、逮捕術、救急法、けん銃操法、教練、警備実施、体育等
* その他 - 実務修習、各種行事、文化クラブ
* 徒歩訓練、災害警備訓練

== 施設 ==
* 現在の田尻町の施設は、[[PFI事業]] （BTO方式（府費施設はBT方式））として移転・整備が進められた<ref>[http://www.shimz.co.jp/theme/pfi/osakakeisatsu.html　実績紹介 - 大阪府警察学校整備等事業] – [[清水建設]]ホームページ2016年1月13日閲覧</ref>。発注主は、[[国土交通省]][[近畿地方整備局]]と大阪府警察本部。
* 本館（4階建）、生徒寮（個室）2棟、講堂、道場、体育館、射撃場。
* 敷地総面積、約6万平方メートル、建物延床面積 約4万2000平方メートル。

== 所在地 ==
* 初任教養部 – [[大阪府]][[泉南郡]][[田尻町]][[りんくうポート南]]1－1
* 専科教養部及び付属自動車学校 – [[大阪市]][[城東区]]関目6丁目2-13

== エピソード ==
* 田尻町の施設がある[[りんくうポート南]]は、[[関西国際空港]]対岸の[[りんくうタウン]]の工業団地としてもともと住宅のない地区であった<ref>[https://www.pref.osaka.lg.jp/attach/24593/00000000/nakaminamichiku.jpg　りんくうタウンの整備状況（中・南地区）]</ref>ため、同校の生徒寮以外には住民が居ない。
* 1968年（昭和43年）に警察学校内に「大阪府警察殉職者之碑」が建立されており、現在も毎年10月末頃に「大阪府警察殉職者慰霊祭」が執り行われている。
* 交野時代の施設は田尻移転後、解体・[[創価学園]]に跡地売却され、2019年5月ごろより、グラウンドとして利用されている。

== 出典 ==
* [https://www.police.pref.osaka.jp/06saiyo/keikan/first/shool.html 警察学校について] - 大阪府警察ホームページ
* [https://www.pref.osaka.lg.jp/houbun/reiki/reiki_honbun/k201RG00001839.html#e000002338 大阪府警察組織規則] 第4章警察学校 - 平成26年3月31日

== 関連項目 ==
* [[憲法学会]]

== 脚注 ==
{{Reflist}}

== 外部リンク ==
* [https://www.police.pref.osaka.lg.jp/saiyo/gakkou/index.html 警察学校について] - 大阪府警察ホームページ
{{coord|34|23|43.5|N|135|17|5.1|E|region:JP|display=title}}

{{日本の警察学校}}
{{Police-stub}}

{{デフォルトソート:おおさかふけいさつかつこう}}
[[Category:日本の警察学校]]
[[Category:大阪府警察]]
[[Category:大阪府の学校]]
[[Category:城東区の歴史]]
[[Category:交野市の歴史]]
[[Category:田尻町の建築物]]
[[Category:りんくうタウン]]
[[Category:PFI]]


text:
# Wartmannstetten
Wartmannstetten ist eine Marktgemeinde mit 1616 Einwohnern (Stand 1. Jänner 2025) im Bezirk Neunkirchen in Niederösterreich.

## Geografie
Wartmannstetten liegt im Industrieviertel in Niederösterreich. Die Fläche der Marktgemeinde umfasst 21,41 Quadratkilometer. 54,0 Prozent der Fläche sind bewaldet.

### Gemeindegliederung
Das Gemeindegebiet umfasst folgende acht Ortschaften (in Klammern Einwohnerzahl Stand 1. Jänner 2025):
- Diepolz (100)
- Gramatl (107)
- Hafning (142)
- Ramplach (449)
- Straßhof (148)
- Unter-Danegg (93)
- Wartmannstetten (545)
- Weibnitz (32)

Die Gemeinde besteht aus den Katastralgemeinden Diepolz, Hafning, Ramplach, Straßhof, Unterdanegg und Wartmannstetten.

### Eingemeindungen
Eigene Gemeinden bis 1970 waren Hafning, Ramplach, Straßhof und Unterdanegg.

### Nachbargemeinden
| Ternitz                                            | Neunkirchen                                 | Natschbach-Loipersbach      |
| Wimpassing im Schwarzatale Grafenbach-St. Valentin | Kompassrose, die auf Nachbargemeinden zeigt | Scheiblingkirchen-Thernberg |
|                                                    | Warth                                       |                             |

## Geschichte
Im Altertum war das Gebiet Teil der Provinz Noricum.
Wartmannstetten wurde 1192 im „Formbacher Traditionskodex“ erstmals urkundlich erwähnt. Frühgeschichtliche Funde und Ausgrabungen zeigen, dass die Besiedelung im Gemeindegebiet jedoch schon viel weiter zurückreicht. Der Wartmannstetter Heimatforscher Michael Puhr hat u. a. Funde aus der Steinzeit (Feuerbohrer), Bronzezeit (Kupferschmelzöfen und Schmelzpfannen im Tobel bei Hafning), der jüngeren Eisenzeit (Funde von Resten keltischer Siedlungsstellen) und der Römerzeit (Ziegelöfen) dokumentiert. Die Römer betrieben hier einen Goldbergbau.
Übersicht über die ehemaligen Bürgermeister:
- Hafning:
  - 1885–1893 A. Stangl
  - 1894–1905 S. Stangl
  - 1906–1920 J. Stangl
  - 1921–1938 Probst
  - 1938–1945 J. Scherz
  - 1945–1946 Josef Wedl
  - 1 Nacht Foidl
  - 1946–1947 Scherz
  - 1948–1949 J. Kürner
  - 1950–1958 J. Scherz
  - 1958–1970 K. Scherz

- Ramplach:
  - 1850–1858 Jakob Pinkl
  - 1858–1865 Sagmeister
  - 1865–1872 Spieß
  - 1873–1875 Summer
  - 1876–1878 Ranz
  - 1879–1884 Schön
  - 1885–1893 Kramsl
  - 1894–1905 Ringhofer
  - 1906–1917 Buchleitner
  - 1918–1923 Bauer
  - 1924–1933 Kramsel
  - 1934–1938 Pinkl
  - 1938–1945 Posch
  - 1945–1969 Pinkl
  - 1970 Franz Steininger

- Straßhof:
  - 1929–1938 Fr. Rottensteiner
  - 1938–1945 Stückler
  - 1945–1946 Kargl
  - 1946–1950 Rosenbichler
  - 1950–1958 K. Gersthofer
  - 1958–1960 Luef
  - 1960–1968 Pehofer
  - 1968–1969 Vollnhofer
  - 1970 Hubiger

- Unterdanegg:
  - 1913 Gloggnitzer
  - 1914–1918 Spieß
  - 1919–1923 Probst
  - 1923–1932 Kriechenbaum
  - 1932–1946 Hofer
  - 1946–1965 Holzbauer
  - 1965–1970 Posch

Am 1. Jänner 1971 wurden die Gemeinden Hafning, Ramplach, Straßhof und Unterdanegg zu Wartmannstetten eingemeindet.
Mit 24. September 1992 wurde Wartmannstetten das Marktrecht verliehen.

### Bevölkerungsentwicklung
| Wartmannstetten: Einwohnerzahlen von 1869 bis 2025  | Wartmannstetten: Einwohnerzahlen von 1869 bis 2025 | Wartmannstetten: Einwohnerzahlen von 1869 bis 2025 | Wartmannstetten: Einwohnerzahlen von 1869 bis 2025 | Wartmannstetten: Einwohnerzahlen von 1869 bis 2025 |
| --------------------------------------------------- | -------------------------------------------------- | -------------------------------------------------- | -------------------------------------------------- | -------------------------------------------------- |
| Jahr                                                |                                                    |                                                    |                                                    | Einwohner                                          |
| 1869                                                | 1869                                               |                                                    | 1.156                                              | 1.156                                              |
| 1880                                                | 1880                                               |                                                    | 1.241                                              | 1.241                                              |
| 1890                                                | 1890                                               |                                                    | 1.405                                              | 1.405                                              |
| 1900                                                | 1900                                               |                                                    | 1.419                                              | 1.419                                              |
| 1910                                                | 1910                                               |                                                    | 1.489                                              | 1.489                                              |
| 1923                                                | 1923                                               |                                                    | 1.439                                              | 1.439                                              |
| 1934                                                | 1934                                               |                                                    | 1.363                                              | 1.363                                              |
| 1939                                                | 1939                                               |                                                    | 1.305                                              | 1.305                                              |
| 1951                                                | 1951                                               |                                                    | 1.224                                              | 1.224                                              |
| 1961                                                | 1961                                               |                                                    | 1.168                                              | 1.168                                              |
| 1971                                                | 1971                                               |                                                    | 1.214                                              | 1.214                                              |
| 1981                                                | 1981                                               |                                                    | 1.271                                              | 1.271                                              |
| 1991                                                | 1991                                               |                                                    | 1.426                                              | 1.426                                              |
| 2001                                                | 2001                                               |                                                    | 1.675                                              | 1.675                                              |
| 2011                                                | 2011                                               |                                                    | 1.593                                              | 1.593                                              |
| 2021                                                | 2021                                               |                                                    | 1.618                                              | 1.618                                              |
| 2025                                                | 2025                                               |                                                    | 1.616                                              | 1.616                                              |
| Quelle(n): Statistik Austria, Gebietsstand 1.1.2021 |                                                    |                                                    |                                                    |                                                    |

### Religion
Nach den Daten der Volkszählung 2001 sind 85,9 % der Einwohner römisch-katholisch und 2,6 % evangelisch. 2,3 % sind Muslime, 0,1 % gehören orthodoxen Kirchen an. 7,6 % der Bevölkerung haben kein religiöses Bekenntnis.

## Kultur und Sehenswürdigkeiten
- Katholische Marien-Dankes-Kirche Wartmannstetten

## Wirtschaft und Infrastruktur
Nichtlandwirtschaftliche Arbeitsstätten gab es im Jahr 2001 46, land- und forstwirtschaftliche Betriebe nach der Erhebung 1999 93. Die Zahl der Erwerbstätigen am Wohnort betrug nach der Volkszählung 2001 804. Die Erwerbsquote lag 2001 bei 48,89 Prozent.

### Öffentliche Einrichtungen
In Wartmannstetten befinden sich zwei Kindergärten und eine Volksschule.

## Politik

### Gemeinderat
| Der Gemeinderat hat 19 Mitglieder. - Mit den Gemeinderatswahlen in Niederösterreich 1990 hatte der Gemeinderat folgende Verteilung: 15 ÖVP und 4 SPÖ. - Mit den Gemeinderatswahlen in Niederösterreich 1995 hatte der Gemeinderat folgende Verteilung: 13 ÖVP und 6 SPÖ. - Mit den Gemeinderatswahlen in Niederösterreich 2000 hatte der Gemeinderat folgende Verteilung: 13 ÖVP und 6 SPÖ. - Mit den Gemeinderatswahlen in Niederösterreich 2005 hatte der Gemeinderat folgende Verteilung: 14 ÖVP und 5 SPÖ. - Mit den Gemeinderatswahlen in Niederösterreich 2010 hatte der Gemeinderat folgende Verteilung: 15 ÖVP und 4 SPÖ. - Mit den Gemeinderatswahlen in Niederösterreich 2015 hatte der Gemeinderat folgende Verteilung: 16 ÖVP und 3 SPÖ. - Mit den Gemeinderatswahlen in Niederösterreich 2020 hatte der Gemeinderat folgende Verteilung: 15 ÖVP und 4 SPÖ. - Mit den Gemeinderatswahlen in Niederösterreich 2025 hat der Gemeinderat folgende Verteilung: 15 ÖVP und 4 SPÖ. | Die zur Anzeige dieser Grafik verwendete Erweiterung wurde dauerhaft deaktiviert. Wir arbeiten aktuell daran, diese und weitere betroffene Grafiken auf ein neues Format umzustellen. (Mehr dazu) |

### Bürgermeister ab Gemeindezusammenlegung
- 1971–1975 Franz Steininger (ÖVP)
- 1976–2009 Franz Hubinger (ÖVP)
- 2009–2024 Johann Gneihs (ÖVP)
- seit 2024 Martin Scherz (ÖVP)[16]

title: Wartmannstetten

wikitext:
{{österreichbezogen}}
{{Infobox Gemeinde in Österreich
|Art                = Marktgemeinde
|Name               = Wartmannstetten
|Wappen             = AUT Wartmannstetten COA.svg
|lat_deg            = 47/41/00/N
|lon_deg            = 16/04/00/E
|Höhe               = 419
|Fläche             = 21.44
|PLZ                = 2620
|Vorwahl            = 02635
|Kfz                = NK
|Gemeindekennzahl   = 31844
|NUTS               = AT122
|Straße             = Marktplatz 1
|Website            = [https://www.wartmannstetten.gv.at/ www.wartmannstetten.gv.at]
|Bürgermeister      = Martin Scherz
|Partei             = ÖVP
|Gemeinderatanzahl  = 19
|Gemeinderat        =
{{Sitzverteilung
| Legende = ja
| Beschriftung = Sitze
| Land  = AT
| Breite = 0.8
|ÖVP|SPÖ
| ÖVP   = 15
| SPÖ   = 4
}}
|Wahljahr           = 2025
|Bild1              = <!-- Hauptplatz.png (Bild wird innerhalb der Info-Box unter dem Abschnitt Politik angezeigt -->
|Bildbeschreibung1  = <!-- Dieses Bild zeigt xxx von oben -->
}}

'''Wartmannstetten''' ist eine [[Marktgemeinde]] mit {{EWZ|AT|31844}} Einwohnern (Stand {{EWD|AT|31844}}) im [[Bezirk Neunkirchen]] in [[Niederösterreich]].

== Geografie ==
Wartmannstetten liegt im [[Industrieviertel]] in Niederösterreich. Die Fläche der Marktgemeinde umfasst 21,41 Quadratkilometer. 54,0 Prozent der Fläche sind bewaldet.

=== Gemeindegliederung ===

Das Gemeindegebiet umfasst folgende acht Ortschaften (in Klammern Einwohnerzahl Stand {{EWD|AT Ortschaft|STAND}}{{EWR|AT Ortschaft|QUELLE}}):

* Diepolz ({{EWZ|AT Ortschaft|05334}})
* [[Gramatl]] ({{EWZ|AT Ortschaft|05335}})
* [[Hafning (Gemeinde Wartmannstetten)|Hafning]] ({{EWZ|AT Ortschaft|05336}})
* Ramplach ({{EWZ|AT Ortschaft|05338}})
* Straßhof ({{EWZ|AT Ortschaft|05339}})
* Unter-Danegg ({{EWZ|AT Ortschaft|05340}})
* Wartmannstetten ({{EWZ|AT Ortschaft|05341}})
* [[Weibnitz]] ({{EWZ|AT Ortschaft|05342}})

Die Gemeinde besteht aus den [[Katastralgemeinde]]n Diepolz, Hafning, Ramplach, Straßhof, Unterdanegg<!--sic lt. NÖ Atlas--> und Wartmannstetten.

=== Eingemeindungen ===
Eigene Gemeinden bis 1970 waren Hafning, Ramplach, Straßhof und Unterdanegg<ref name="GemAend1945" />.

=== Nachbargemeinden ===
{{Nachbargemeinden
| NORD = [[Neunkirchen (Niederösterreich)|Neunkirchen]]
| NORDWEST = [[Ternitz]]
| NORDOST = [[Natschbach-Loipersbach]]
| WEST = [[Wimpassing im Schwarzatale]]
[[Grafenbach-St. Valentin]]
| OST = [[Scheiblingkirchen-Thernberg]]
| SUEDWEST =
| SUED = [[Warth (Niederösterreich)|Warth]]
| SUEDOST =
}}

== Geschichte ==
Im Altertum war das Gebiet Teil der Provinz [[Noricum]].

Wartmannstetten wurde 1192 im „Formbacher [[Traditionskodex]]“ erstmals urkundlich erwähnt. Frühgeschichtliche Funde und Ausgrabungen zeigen, dass die Besiedelung im Gemeindegebiet jedoch schon viel weiter zurückreicht.<ref>{{Internetquelle |autor= |url=https://www.wartmannstetten.gv.at/Buergerservice_und_Gemeindeamt/Chronik |titel=Marktgemeinde Wartmannstetten |sprache=de-AT |abruf=2023-08-02}}</ref> Der Wartmannstetter Heimatforscher Michael Puhr hat u. a. Funde aus der Steinzeit (Feuerbohrer), Bronzezeit (Kupferschmelzöfen und Schmelzpfannen im Tobel bei Hafning), der jüngeren Eisenzeit (Funde von Resten keltischer Siedlungsstellen) und der Römerzeit (Ziegelöfen) dokumentiert. Die Römer betrieben hier einen [[Römischer Goldbergbau in Wartmannstetten|Goldbergbau]].

{{Belege fehlen}}
Übersicht über die ehemaligen Bürgermeister<ref>Wolfgang Haider-Berky, Karl Pölzelbauer: ''Heimatbuch, 800 Jahre Wartmannstetten 1192–1992'', S. 129</ref><ref>Stefan Summer, ''Auszüge aus der Vergangenheit des Dorfes Ramplach'', 2013, S. 16</ref>:

{{Mehrspaltige Liste |liste=
* Hafning:
** 1885–1893 A. Stangl
** 1894–1905 S. Stangl
** 1906–1920 J. Stangl
** 1921–1938 Probst
** 1938–1945 J. Scherz
** 1945–1946 Josef Wedl
** 1 Nacht Foidl
** 1946–1947 Scherz
** 1948–1949 J. Kürner
** 1950–1958 J. Scherz
** 1958–1970 K. Scherz

* Ramplach:
** 1850–1858 Jakob Pinkl
** 1858–1865 Sagmeister
** 1865–1872 Spieß
** 1873–1875 Summer
** 1876–1878 Ranz
** 1879–1884 Schön
** 1885–1893 Kramsl
** 1894–1905 Ringhofer
** 1906–1917 Buchleitner
** 1918–1923 Bauer
** 1924–1933 Kramsel
** 1934–1938 Pinkl
** 1938–1945 Posch
** 1945–1969 Pinkl
** 1970 Franz Steininger

* Straßhof:
** 1929–1938 Fr. Rottensteiner
** 1938–1945 Stückler
** 1945–1946 Kargl
** 1946–1950 Rosenbichler
** 1950–1958 K. Gersthofer
** 1958–1960 Luef
** 1960–1968 Pehofer
** 1968–1969 Vollnhofer
** 1970 Hubiger

* Unterdanegg:
** 1913 Gloggnitzer
** 1914–1918 Spieß
** 1919–1923 Probst
** 1923–1932 Kriechenbaum
** 1932–1946 Hofer
** 1946–1965 Holzbauer
** 1965–1970 Posch}}

Am 1. Jänner 1971 wurden die Gemeinden Hafning, Ramplach, Straßhof und Unterdanegg zu Wartmannstetten eingemeindet.<ref name="GemAend1945">{{StatistikAustria Gemeindeänderungen|seite=41|abruf=2020-10-22}}</ref>
Mit 24. September 1992 wurde Wartmannstetten das Marktrecht verliehen.<ref>{{StatistikAustria Gemeindeänderungen|seite=124|abruf=2020-10-22}}</ref>

=== Bevölkerungsentwicklung ===
{{Einwohner_B_Diagramm|width=450|float=none|Name=Wartmannstetten|maxEinwohner=1700
|werte=(1869,1156)(1880,1241)(1890,1405)(1900,1419)(1910,1489)(1923,1439)(1934,1363)(1939,1305)(1951,1224)(1961,1168)(1971,1214)(1981,1271)(1991,1426)(2001,1675)(2011,1593)(2021,1618)(2025,1616)
|quelle=[[Statistik Austria]], Gebietsstand 1.1.2021
}}

=== Religion ===
Nach den Daten der [[Volkszählung]] 2001 sind 85,9 % der Einwohner [[Römisch-katholische Kirche|römisch-katholisch]] und 2,6 % [[Evangelische Kirche|evangelisch]]. 2,3 % sind [[Islam|Muslime]], 0,1 % gehören [[Orthodoxe Kirche|orthodoxen Kirchen]] an. 7,6 % der Bevölkerung haben kein religiöses Bekenntnis.

== Kultur und Sehenswürdigkeiten ==
{{weitereBDA}}
* Katholische [[Marien-Dankes-Kirche Wartmannstetten]]

== Wirtschaft und Infrastruktur ==
Nichtlandwirtschaftliche Arbeitsstätten gab es im Jahr 2001 46, land- und forstwirtschaftliche Betriebe nach der Erhebung 1999 93. Die Zahl der Erwerbstätigen am Wohnort betrug nach der Volkszählung 2001 804. Die Erwerbsquote lag 2001 bei 48,89 Prozent.

=== Öffentliche Einrichtungen ===
In Wartmannstetten befinden sich zwei [[Kindergarten|Kindergärten]]<ref>{{Internetquelle |url=https://www.noe.gv.at/noe/Kindergaerten-Schulen/Kindergaerten_in_NOE.html |titel=Kindergärten in NÖ |hrsg= NÖ Landesregierung |abruf=2020-10-29}}</ref> und eine [[Volksschule in Österreich|Volksschule]].<ref>{{Internetquelle |url=https://www.schulen-online.at/ |titel=Schulensuche |werk=Schulen online |abruf=2020-10-02}}</ref>

== Politik ==
{{Bilderwunsch|hier|Gemeindeamt/Rathaus der Gemeinde}}

=== Gemeinderat ===
{|
|
Der Gemeinderat hat 19 Mitglieder.
* Mit den Gemeinderatswahlen in Niederösterreich 1990 hatte der Gemeinderat folgende Verteilung: 15 ÖVP und 4 SPÖ.
* Mit den Gemeinderatswahlen in Niederösterreich 1995 hatte der Gemeinderat folgende Verteilung: 13 ÖVP und 6 SPÖ.{{Gemeinderatswahl NÖ Ref|Jahr=1995|Abruf=2019-10-01}}
* Mit den Gemeinderatswahlen in Niederösterreich 2000 hatte der Gemeinderat folgende Verteilung: 13 ÖVP und 6 SPÖ.{{Gemeinderatswahl NÖ Ref|Jahr=2000|Abruf=2019-10-01}}
* Mit den [[Gemeinderatswahlen in Niederösterreich 2005]] hatte der Gemeinderat folgende Verteilung: 14 ÖVP und 5 SPÖ.{{Gemeinderatswahl NÖ Ref|Jahr=2005|Abruf=2019-10-01}}
* Mit den [[Gemeinderatswahlen in Niederösterreich 2010]] hatte der Gemeinderat folgende Verteilung: 15 ÖVP und 4 SPÖ.{{Gemeinderatswahl NÖ Ref|Jahr=2010|Abruf=2019-10-01}}
* Mit den [[Gemeinderatswahlen in Niederösterreich 2015]] hatte der Gemeinderat folgende Verteilung: 16 ÖVP und 3 SPÖ.{{Gemeinderatswahl NÖ Ref|Jahr=2015|Abruf=2019-10-01}}
* Mit den [[Gemeinderatswahlen in Niederösterreich 2020]] hatte der Gemeinderat folgende Verteilung: 15 ÖVP und 4 SPÖ.{{Gemeinderatswahl NÖ Ref|Jahr=2020|Abruf=2020-01-26}}
* Mit den [[Gemeinderatswahlen in Niederösterreich 2025]] hat der Gemeinderat folgende Verteilung: 15 ÖVP und 4 SPÖ.{{Gemeinderatswahl NÖ Ref|Jahr=2025|Abruf=2025-01-30}}
|{{Graph:Chart|width=160|height=140
   |type=stackedrect |xAxisAngle=35
   |y2Title=ÖVP|y1Title=SPÖ
   |yGrid=1
   |x=1990,1995,2000,2005,2010,2015,2020
   |y2=15,13,13,14,15,16,15
   |y1=4,6,6,5,4,3,4
   |legend=Mandate
   |colors=red,black
}}
|}

=== Bürgermeister ab Gemeindezusammenlegung ===
* 1971–1975 Franz Steininger (ÖVP)
* 1976–2009 Franz Hubinger (ÖVP)
* 2009–2024 Johann Gneihs (ÖVP)
* seit 2024 Martin Scherz (ÖVP)<ref>[https://www.wartmannstetten.gv.at/Neuwahl_des_Buergermeisters_Vizebuergermeisters_und_Ergaenzungswahl_in_den_Gemeindevorstand_1 Neuwahl des Bürgermeisters, Vizebürgermeisters und Ergänzungswahl in den Gemeindevorstand.] Marktgemeinde Wartmannstetten, abgerufen am 28. Dezember 2024</ref>

== Weblinks ==
{{Commonscat}}
* [https://www.wartmannstetten.gv.at/ Website der Marktgemeinde Wartmannstetten]
* {{Nömuseum|o|3470}}
* {{StatistikAustria|31844}}

== Einzelnachweise ==
<references />

{{Naviblock
|Navigationsleiste Städte und Gemeinden im Bezirk Neunkirchen
|Navigationsleiste Gemeindegliederung von Wartmannstetten
}}

{{Normdaten|TYP=g|GND=4526888-5|VIAF=235218551}}

[[Kategorie:Wartmannstetten| ]]
[[Kategorie:Ort im Einzugsgebiet Schwarza (Leitha)]]
[[Kategorie:Randgebirge östlich der Mur]]
[[Kategorie:Ersterwähnung 1192]]

title: Marktgemeinde · Wartmannstetten

Wappen: Österreichkarte

Wappen von Wartmannstetten: | Wartmannstetten (Österreich) |

title: Basisdaten

Staat: Österreich

Land: Niederösterreich

Politischer Bezirk: Neunkirchen

Kfz-Kennzeichen: NK

Bevölkerungsdichte: 75 Einw. pro km²

Adresse der Gemeinde- · verwaltung: Marktplatz 1 · 2620 Wartmannstetten

title: Politik

Bürgermeister: Martin Scherz (ÖVP)

Gemeinderat: (Wahljahr: 2025) · (19 Mitglieder): Insgesamt 19 Sitze - ÖVP: 15 - SPÖ: 4

Politik: Lage von Wartmannstetten im Bezirk Neunkirchen

Politik: Lage der Gemeinde Wartmannstetten im Bezirk Neunkirchen (anklickbare Karte) Vorlage:Infobox Gemeinde in Österreich/Wartung/Lageplan Imagemap

Politik: Quelle: Gemeindedaten bei Statistik Austria


text:
# 廿地乡
廿地乡，是中华人民共和国青海省海南藏族自治州共和县下辖的一个乡镇级行政单位。

## 行政区划
廿地乡下辖以下地区：
廿地村、切扎村、拉龙村、羊让村和曲什那村。

wikiname: zhwiki

title: 廿地乡

in_language: zh

title: 廿地乡

国家: 中华人民共和国

上级行政区: 共和县

村级区划单位数: 5 - 0社区 - 5行政村

title: 人口

时区: 北京时间（UTC+8）


text:
# Megachile portlandiana
Megachile portlandiana là một loài Hymenoptera trong họ Megachilidae. Loài này được Rayment mô tả khoa học năm 1953.

title: Megachile portlandiana

wikitext:
{{nhan đề nghiêng}}
{{Bảng phân loại
| name = ''Megachile portlandiana''
| image =
| image caption =
| regnum = [[Động vật|Animalia]]
| phylum = [[Động vật Chân khớp|Arthropoda]]
| classis = [[Côn trùng|Insecta]]
| ordo = [[Bộ Cánh màng|Hymenoptera]]
| familia = [[Megachilidae]]
| subfamilia = [[Megachilinae]]
| tribus = [[Megachilini]]
| genus = ''[[Megachile]]''
| species = '''''M. portlandiana'''''
| binomial = ''Megachile portlandiana''
| binomial_authority = Rayment, 1953
}}
'''''Megachile portlandiana''''' là một loài [[Bộ Cánh màng|Hymenoptera]] trong họ [[Megachilidae]]. Loài này được Rayment mô tả khoa học năm 1953.<ref>{{Reftabel|2008-ITIS|Dier}}</ref>
==Chú thích==
{{Tham khảo|30em}}

==Tham khảo==
* {{wikispecies nội dòng}}

[[Thể loại:Megachile|P]]
[[Thể loại:Côn trùng được mô tả năm 1953]]

{{Megachilini-stub}}

title: Phân loại khoa học

Giới (regnum): Animalia

Ngành (phylum): Arthropoda

Lớp (class): Insecta

Bộ (ordo): Hymenoptera

Họ (familia): Megachilidae

Phân họ (subfamilia): Megachilinae

Tông (tribus): Megachilini

Chi (genus): Megachile

Loài (species): M. portlandiana

title: Danh pháp hai phần

Danh pháp hai phần: Megachile portlandiana · Rayment, 1953


text:
# Плешково (Порховский район)
Плешково — деревня в Порховском районе Псковской области России. Входит в состав Славковской волости.

## География
Деревня находится в восточной части Псковской области, в зоне хвойно-широколиственных лесов, к востоку от реки Ракитинка (приток Лзны), к западу от автодороги 58А-309, на расстоянии примерно 48 километров (по прямой) к юго-западу от города Порхова, административного центра района. Абсолютная высота — 75 метров над уровнем моря.

### Климат
Климат характеризуется как умеренно континентальный, влажный, с умеренно мягкой зимой и относительно тёплым летом. Среднегодовая температура — 4,4 °C. Средняя многолетняя температура самого холодного месяца (января) составляет −8 °С, средняя температура самого тёплого (июля) — 17,3 °С. Период активной вегетации растений (с температурой выше 10°С) составляет 130 дней Среднегодовое количество осадков — около 725 мм, из которых 70 % выпадает в тёплый период. Снежный покров держится около 125—130 дней.

### Часовой пояс
Деревня Плешково, как и вся Псковская область, находится в часовой зоне МСК (московское время). Смещение применяемого времени относительно UTC составляет +3:00.

## Население
| 2001 | 2002 | 2010 |
| ---- | ---- | ---- |
| 0    | →0   | →0   |

title: Плешково (Порховский район)

wikitext:
{{значения|тип=топоним|Плешково}}
{{НП+Россия
|статус                   = деревня
 | русское название         = Плешково
 | оригинальное название    =
 | изображение              =
 |описание изображения     =
 | герб                     =
 | флаг                     =
 |lat_deg = 57 |lat_min = 34 |lat_sec = 36
 |lon_deg = 28 |lon_min = 47 |lon_sec = 48
 |CoordScale =
 |регион                   = Псковская область
 |регион в таблице         =
 |вид района               = муниципальный район
 |район                    = Порховский район
 |район в таблице          = Порховский район{{!}}Порховский
|вид поселения            = сельское поселение
 |поселение                = Славковская волость
 |поселение в таблице      = Славковская волость
 | B в регион              = слева
 | C в регион              = справа
 |внутреннее деление       =
 |глава                    =
 |дата основания           =
 |первое упоминание        =
 |прежние имена            =
 |статус с                 =
 |площадь                  =
 |высота центра НП         = 75
 |население               = {{ Население | Плешково (Порховский район) | тс }}
 |год переписи            = {{ Население | Плешково (Порховский район) | г }}
 |плотность               =
 |агломерация             =
 |национальный состав     =
 |конфессиональный состав =
 |этнохороним             =
 |почтовый индекс          =
 |почтовые индексы         =
 |телефонный код           =
 |цифровой идентификатор   =
 |цифровой идентификатор 2 =
 |сайт                     =
}}
'''Плешково''' — деревня в [[Порховский район|Порховском районе]] [[Псковская область|Псковской области]] [[Россия|России]]. Входит в состав [[Славковская волость|Славковской волости]].

== География ==
Деревня находится в восточной части Псковской области, в зоне хвойно-широколиственных лесов<ref>Приказ Министерства природных ресурсов Российской Федерации от 28 марта 2007 г. № 68 «Об утверждении Перечня лесорастительных зон и лесных районов Российской Федерации»</ref>, к востоку от реки [[Ракитинка (приток Лзны)]], к западу от автодороги {{табличка-ru|58А-|309}}, на расстоянии примерно 48 километров (по прямой) к юго-западу от города [[Порхов]]а, административного центра района. Абсолютная высота — 75 метров над [[Уровень моря|уровнем моря]]<ref>{{cite web|url=https://www.geonames.org/7093498/pleshkovo.html|title=Pleshkovo|publisher=GeoNames|lang=en|access-date=2021-11-24|archive-date=2021-11-24|archive-url=https://web.archive.org/web/20211124214104/https://www.geonames.org/7093498/pleshkovo.html|url-status=live}}</ref>.

=== Климат ===
Климат характеризуется как умеренно континентальный, влажный, с умеренно мягкой зимой и относительно тёплым летом. Среднегодовая температура — 4,4 °C. Средняя многолетняя температура самого холодного месяца (января) составляет −8 °С, средняя температура самого тёплого (июля) — 17,3 °С. Период активной вегетации растений (с температурой выше 10°С) составляет 130 дней Среднегодовое количество осадков — около 725 мм, из которых 70 % выпадает в тёплый период. Снежный покров держится около 125—130 дней<ref>{{cite web|url=https://fgistp.economy.gov.ru/ais/of1?id=3BF320941AB7B643BDEBAC7C789DA295|title=Схема территориального планирования Порховского района Псковской области|publisher=Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП)|access-date=2021-11-24|archive-date=2021-10-27|archive-url=https://web.archive.org/web/20211027225340/https://fgistp.economy.gov.ru/ais/of1?id=3BF320941AB7B643BDEBAC7C789DA295|url-status=live}}</ref>.

=== Часовой пояс ===
{{ЧасовойПоясОбъекта/MSK|Объект=Деревня Плешково, как и вся Псковская область,}}

== Население ==
{{ Население | Плешково (Порховский район) }}

== Примечания ==
{{примечания}}
{{Pskov-obl-geo-stub}}

[[Категория:Населённые пункты Порховского района]]

title: Плешково

Субъект Федерации: Псковская область

Муниципальный район: Порховский

Сельское поселение: Славковская волость

title: История и география

title: Население

Население: →0 человек (2010)

title: Цифровые идентификаторы

Цифровые идентификаторы: Плешково МоскваПсковПорхов Плешково