text:
# Atletismo nos Jogos Pan-Americanos de 2023 - 100 m com barreiras feminino
A competição de 100 metros com barreiras feminino do atletismo nos Jogos Pan-Americanos de 2023 foi disputada em 31 de outubro e 1º de novembro no Parque Deportivo Estadio Nacional, em Santiago, no Chile. No total, competiram 12 atletas de 10 Comitês Olímpicos Nacionais (CON).

## Calendário
Horário local (UTC-4).
| Data           | Horário | Fase      |
| -------------- | ------- | --------- |
| 31 de outubro  | 19:25   | Semifinal |
| 1º de novembro | 19:48   | Final     |

## Medalhistas
| Ouro   | CRC Andrea Vargas   |
| Prata  | CUB Greisys Roble   |
| Bronze | USA Alaysha Johnson |

## Recordes
Antes desta competição, os recordes mundiais e dos Jogos Pan-Americanos da prova eram os seguintes:
| Tipo                             | Atleta         | Tempo | Local   | Data                |
| -------------------------------- | -------------- | ----- | ------- | ------------------- |
|                                  | Tobi Amusan    | 12.12 | Eugene  | 24 de julho de 2022 |
| Recorde dos Jogos Pan-Americanos | Queen Harrison | 12.52 | Toronto | 21 de julho de 2015 |

## Resultados

### Semifinal
Qualificação: Os três primeiros em cada bateria (Q) e os próximos dois mais rápidos (q) se classificaram para a final.
Estes foram os resultados:
| Pos. | Bateria | Atleta                  | Nacionalidade                | Tempo | Notas |
| ---- | ------- | ----------------------- | ---------------------------- | ----- | ----- |
| 1    | 2       | Andrea Vargas           | CRC Costa Rica               | 12.78 | Q     |
| 2    | 1       | Alaysha Johnson         | USA Estados Unidos           | 12.99 | Q     |
| 3    | 1       | Greisys Roble           | CUB Cuba                     | 13.16 | Q     |
| 4    | 2       | Paola Vazquez           | PUR Porto Rico               | 13.27 | Q     |
| 5    | 2       | Ketiley Batista         | BRA Brasil                   | 13.31 | Q     |
| 6    | 1       | Keira Christie-Galloway | CAN Canadá                   | 13.36 | Q     |
| 7    | 2       | Yoveinny Mota           | VEN Venezuela                | 13.39 | q     |
| 8    | 1       | Jocelyn Echazabal       | CUB Cuba                     | 13.51 | q     |
| 9    | 1       | Caroline Tomaz          | BRA Brasil                   | 13.62 |       |
| 10   | 1       | María Ignacia Eguiguren | CHI Chile                    | 14.07 |       |
| 11   | 2       | Nancy Sandoval          | ESA El Salvador              | 14.34 |       |
| 12   | 2       | Deya Erickson           | IVB Ilhas Virgens Britânicas | 14.42 |       |

### Final
Estes foram os resultados:
| Pos. | Raia | Atleta                  | Nacionalidade      | Tempo | Nota |
| ---- | ---- | ----------------------- | ------------------ | ----- | ---- |
| 01 ! | 5    | Andrea Vargas           | CRC Costa Rica     | 13.06 |      |
| 02 ! | 4    | Greisys Roble           | CUB Cuba           | 13.09 |      |
| 03 ! | 6    | Alaysha Johnson         | USA Estados Unidos | 13.19 |      |
| 4    | 7    | Ketiley Batista         | BRA Brasil         | 13.38 |      |
| 5    | 8    | Yoveinny Mota           | VEN Venezuela      | 13.39 |      |
| 6    | 1    | Jocelyn Echazabal       | CUB Cuba           | 13.40 |      |
| 7    | 3    | Paola Vazquez           | PUR Porto Rico     | 13.51 |      |
| 8    | 2    | Keira Christie-Galloway | CAN Canadá         | 13.60 |      |

Legenda
| Recorde mundial                  | Recorde mundial (World record)               |                       | Recorde africano                      | Recorde africano (African) |                                           | Q | Classificado por posição (Qualified) |
| Recorde dos Jogos Pan-Americanos | Recorde pan-americano (Pan-American record)  | Recorde da América    | Recorde da América (Americas)         | q                          | Classificado por melhor tempo (Qualified) |   |                                      |
| Melhor marca do ano              | Melhor marca do ano (World leading)          | Recorde asiático      | Recorde asiático (Asian)              | DNS                        | Não largou (Did not start)                |   |                                      |
| Recorde nacional                 | Recorde nacional (National record)           | Recorde europeu       | Recorde europeu (European)            | DNF                        | Não terminou (Did not finish)             |   |                                      |
| Recorde pessoal                  | Recorde pessoal do atleta (Personal best)    | Recorde da Oceania    | Recorde da Oceania (Oceania)          | DSQ / DQ                   | Desclassificado (Disqualified)            |   |                                      |
| Recorde da temporada             | Recorde da temporada do atleta (Season best) | Recorde sul-americano | Recorde sul-americano (South America) | NM                         | Sem marca (No mark)                       |   |                                      |

wikiname: ptwiki

in_language: pt

wikitext:
{{Info/Evento Pan-Americano
|evento=100 m com barreiras feminino
|jogos=2023
|imagem=
|data=31 de outubro e 1º de novembro
|n_participantes=12 de 10 [[Comitê Olímpico Nacional|CONs]]
|local=Estádio Nacional, [[Santiago (Chile)|Santiago]]
|antes={{PERb}} [[Atletismo nos Jogos Pan-Americanos de 2019 - 100 m com barreiras feminino|2019]]
|depois=[[Atletismo nos Jogos Pan-Americanos de 2027 - 100 m com barreiras feminino|2027]] {{COLb}}
|ouro={{FlagODEPAathlete|[[Andrea Vargas]]|CRC|2023}}
|prata={{FlagODEPAathlete|[[Greisys Roble]]|CUB|2023}}
|bronze= {{FlagODEPAathlete|[[Alaysha Johnson]]|USA|2023}}
}}
{{AtletismoPan2023}}

A competição de '''100 metros com barreiras feminino''' do '''[[atletismo nos Jogos Pan-Americanos de 2023]]''' foi disputada em 31 de outubro e 1º de novembro no [[Estádio Nacional de Chile|Parque Deportivo Estadio Nacional]], em [[Santiago (Chile)|Santiago]], no [[Chile]].<ref>{{Citar web|url=https://santiago2023.org/en/sedes-recintos.html|título=Venues|publicado=Comitê Organizador de Santiago 2023|língua=en|acessodata=06/11/2023}}</ref><ref>{{Citar web|url=https://www.panamsports.org/wp-content/uploads/upcoming/CalendarioPana-en.pdf|título=Sport Calendar Pan American Games|data=21/7/2022|publicado=Panam Sports|língua=en|acessodata=06/11/2023}}</ref><ref>{{citar web |título=Athletics – Schedule Event – Women's 100m Hurdles |url=https://results-santiago2023.org/#/discipline/ATH/schedule/by-event/W.100MHURD----------|publicado=Santiago2023.org |acessodata=12 de novembro de 2023 |língua=en}}</ref> No total, competiram 12 atletas de 10 [[Comitê Olímpico Nacional|Comitês Olímpicos Nacionais]] (CON).<ref>{{Citar web|url=https://wrs-panam2023-resources.s3.us-west-2.amazonaws.com/santiago/reports/ATHW100MHURD----------------------.C32C_1_0.pdf|título=Athletics – Women's 100m Hurdles – Entry List by Event|publicado=Santiago2023.org|língua=en|acessodata=12/11/2023}}</ref>

== Calendário ==
<small>Horário local ([[UTC−04:00|UTC-4]]).</small>
{| class="wikitable"
! Data
! Horário
! Fase
|-
|31 de outubro||19:25||'''[[#Semifinal|Semifinal]]'''
|- style="background:lemonchiffon;"
|1º de novembro||19:48||'''[[#Final|Final]]'''
|}

== Medalhistas ==
{{Medalhistas
|tipo           =Pan
|jogos          =2023
|ouro_pais      =CRC
|ouro_atleta    =[[Andrea Vargas]]
|prata_pais     =CUB
|prata_atleta   =[[Greisys Roble]]
|bronze_pais    =USA
|bronze_atleta  =[[Alaysha Johnson]]
|sem_secao      =0
}}

== Recordes ==
Antes desta competição, os recordes mundiais e dos Jogos Pan-Americanos da prova eram os seguintes:<ref name="results">{{Citar web|url=https://wrs-panam2023-resources.s3.us-west-2.amazonaws.com/santiago/reports/ATHW100MHURD----------SFNL--------.C74A_1_0.pdf|título=Athletics – Women's 100m Hurdles – Semifinal – Results Summary|data=31/10/2023|publicado=Santiago2023.org|língua=en|acessodata=06/11/2023}}</ref>

{{Recordes
|competição2   =Pan-americano
|tipo          =Tempo
|mundial_atleta={{	NGRb}} [[Tobi Amusan]]
|mundial_marca =12.12
|mundial_local ={{USAb}} [[Eugene]]
|mundial_data  =[[24 de julho]] de [[2022]]
|mundial_ref   =
|compet2_atleta={{USAb}} [[Queen Harrison]]
|compet2_marca =12.52
|compet2_local ={{CANb}} [[Toronto]]
|compet2_data  =[[21 de julho]] de [[2015]]
|compet2_ref   =
}}

==Resultados==

===Semifinal===
Qualificação: Os três primeiros em cada bateria (Q) e os próximos dois mais rápidos (q) se classificaram para a final.

Estes foram os resultados:<ref name="results"/>

{| class="wikitable sortable" style="text-align:center; font-size:100%"
! {{Tooltip|Pos.|Posição}} !! Bateria !! Atleta !! Nacionalidade !! Tempo !! Notas
|-bgcolor=ccffcc
| {{sort|01|1}} || 2 || align="left"|  [[Andrea Vargas]] ||align="left"| {{FlagODEPA|CRC|2023}} || 12.78 || '''Q''' {{SB}}
|-bgcolor=ccffcc
| {{sort|02|2}} || 1 || align="left"|  [[Alaysha Johnson]] ||align="left"| {{FlagODEPA|USA|2023}} || 12.99 || '''Q'''
|-bgcolor=ccffcc
| {{sort|03|3}} || 1 || align="left"|  [[Greisys Roble]] ||align="left"| {{FlagODEPA|CUB|2023}} || 13.16 || '''Q'''
|-bgcolor=ccffcc
| {{sort|04|4}} || 2 || align="left"|  [[Paola Vazquez]] ||align="left"| {{FlagODEPA|PUR|2023}} || 13.27 || '''Q'''
|-bgcolor=ccffcc
| {{sort|05|5}} || 2 || align="left"|  [[Ketiley Batista]] ||align="left"| {{FlagODEPA|BRA|2023}} || 13.31 || '''Q'''
|-bgcolor=ccffcc
| {{sort|06|6}} || 1 || align="left"|  [[Keira Christie-Galloway]] ||align="left"| {{FlagODEPA|CAN|2023}} || 13.36 || '''Q'''
|-bgcolor=ddffdd
| {{sort|07|7}} || 2 || align="left"|  [[Yoveinny Mota]] ||align="left"| {{FlagODEPA|VEN|2023}} || 13.39 || '''q'''
|-bgcolor=ddffdd
| {{sort|08|8}} || 1 || align="left"|  [[Jocelyn Echazabal]] ||align="left"| {{FlagODEPA|CUB|2023}} || 13.51 || '''q'''
|-
| {{sort|09|9}} || 1 || align="left"|  [[Caroline Tomaz]] ||align="left"| {{FlagODEPA|BRA|2023}} || 13.62 ||
|-
| 10 || 1 || align="left"|  [[María Ignacia Eguiguren]] ||align="left"| {{FlagODEPA|CHI|2023}} || 14.07 ||
|-
| 11 || 2 || align="left"|  [[Nancy Sandoval]] ||align="left"| {{FlagODEPA|ESA|2023}} || 14.34 ||
|-
| 12 || 2 || align="left"|  [[Deya Erickson]] ||align="left"| {{FlagODEPA|IVB|2023}} || 14.42 ||
|}

===Final===
Estes foram os resultados:<ref>{{Citar web|url=https://wrs-panam2023-resources.s3.us-west-2.amazonaws.com/santiago/reports/ATHW100MHURD----------FNL-000100--.C73A_1_0.pdf|título=Athletics – Women's 100m Hurdles – Final – Results|data=01/11/2023|publicado=Santiago2023.org|língua=en|acessodata=06/11/2023}}</ref>

{| class="wikitable sortable" style="text-align:center; font-size:100%"
! {{Tooltip|Pos.|Posição}} !! Raia !! Atleta !! Nacionalidade !! Tempo !! Nota
|- bgcolor="#F7F6A8"
| {{sort|01|}}{{Medalha de ouro|Pan-americanos}} || 5 || align="left"|  [[Andrea Vargas]] ||align="left"| {{FlagODEPA|CRC|2023}} || 13.06 ||
|- bgcolor="#DCE5E5"
| {{sort|02|}}{{Medalha de prata|Pan-americanos}} || 4 || align="left"|  [[Greisys Roble]] ||align="left"| {{FlagODEPA|CUB|2023}} || 13.09 ||
|- bgcolor="#FFDAB9"
| {{sort|03|}}{{Medalha de bronze|Pan-americanos}} || 6 || align="left"|  [[Alaysha Johnson]] ||align="left"| {{FlagODEPA|USA|2023}} || 13.19 ||
|-
| 4 || 7 || align="left"|  [[Ketiley Batista]] ||align="left"| {{FlagODEPA|BRA|2023}} || 13.38 ||
|-
| 5 || 8 || align="left"|  [[Yoveinny Mota]] ||align="left"| {{FlagODEPA|VEN|2023}} || 13.39 ||
|-
| 6 || 1 || align="left"|  [[Jocelyn Echazabal]] ||align="left"| {{FlagODEPA|CUB|2023}} || 13.40 ||
|-
| 7 || 3 || align="left"|  [[Paola Vazquez]] ||align="left"| {{FlagODEPA|PUR|2023}} || 13.51 ||
|-
| 8 || 2 || align="left"|  [[Keira Christie-Galloway]] ||align="left"| {{FlagODEPA|CAN|2023}} || 13.60 ||
|}

{{Legenda Recordes|Pan=sim}}
{{Referências}}

{{Panamericano - 100 e 110 metros com barreira}}
{{Atletismo no Pan}}
{{Jogos Pan-Americanos de 2023}}
{{Portal3|Eventos multiesportivos}}

[[Categoria:Eventos do atletismo nos Jogos Pan-Americanos de 2023]]

title: Dados

Sede: Estádio Nacional, Santiago

Data: 31 de outubro e 1º de novembro

Participantes: 12 de 10 CONs

title: Medalhistas

Ouro: CRC Andrea Vargas

Prata: CUB Greisys Roble

Bronze: USA Alaysha Johnson

title: Provas de pista

100 m: masc · fem

200 m: masc · fem

400 m: masc · fem

800 m: masc · fem

1500 m: masc · fem

5000 m: masc · fem

10000 m: masc · fem

100 m com barreiras: fem

110 m com barreiras: masc

400 m com barreiras: masc · fem

3000 m · com obstáculos: masc · fem

Revezamento 4×100 m: masc · fem

Revezamento 4×400 m: masc · fem · mis

title: Provas de estrada

Maratona: masc · fem

20 km marcha atlética: masc · fem · mis

title: Provas de campo

Salto em altura: masc · fem

Salto com vara: masc · fem

Salto em distância: masc · fem

Salto triplo: masc · fem

Arremesso de peso: masc · fem

Lançamento de disco: masc · fem

Lançamento de martelo: masc · fem

Lançamento de dardo: masc · fem

title: Eventos combinados

Heptatlo: fem

Decatlo: masc


text:
# Dora Puelma
Dora Puelma Francino de Fuenzalida (Antofagasta, 22 de marzo de 1898 - Santiago de Chile, 1 de abril de 1972) fue una pintora, escultora y escritora chilena adscrita a la generación del 13. Su trabajo se caracterizó por la «fidelidad a la tradición pictórica del paisaje y las técnicas de la representación que siempre defendió por sobre las tendencias abstractas que se impusieron en su época», por lo que su trabajo se incluyó dentro del naturalismo pictórico chileno que abordó principalmente a través del uso de la técnica del óleo y la acuarela.
Tras su ingreso a la Escuela de Bellas Artes, fue alumna de Fernando Álvarez de Sotomayor,  Alberto Valenzuela Llanos, Juan Francisco González y Pablo Burchard, mientras que en ámbito de la escultura, fue discípula de Virginio Arias. Junto a Elmina Moisan, Ximena Morla de Subercaseaux, Sara Camino, Judith Alpi y Miriam Sanfuentes, fue una de las seis primeras pintoras chilenas que expusieron sus obras a principios del siglo XX; particularmente Dora lo hizo colectivamente en 1914 durante la Exposición de Arte Femenino de la Sociedad Artística Femenina en Santiago, y luego en los Salones Oficiales de Santiago en 1916, donde también participaría en 1919, 1925, 1927, 1938, 1942, 1943, 1947, 1948, 1949, 1952, 1954, 1955 y 1957.
Participó además en otras exposiciones colectivas, entre ellas la realizada en la Exposición internacional de Sevilla (1930), donde recibió la medalla de bronce en pintura.

## Obras en colecciones públicas
- The perfect confidante, Dibujo sobre papel, 54 x 44 cm. Museo Nacional de Bellas Artes, Santiago de Chile.
- Paisaje, Óleo sobre tela, 50 x 38 cm. Museo Nacional de Bellas Artes, Santiago de Chile.
- Mañana de primavera, Óleo sobre tela, 65 x 75 cm.  Museo Nacional de Bellas Artes, Santiago de Chile.

wikiname: eswiki

title: Dora Puelma

in_language: es

wikitext:
{{Ficha de artista
| nombre              = Dora Puelma
| nombre de nacimiento   = Dora Puelma Francino de Fuenzalida
| fecha de nacimiento    = {{fecha|22|3|1898}}
| lugar de nacimiento    = [[Antofagasta]], {{bandera|CHL}}
| fecha de fallecimiento = {{fecha|1|4|1972|22|3|1898}}
| lugar nacimiento    = [[Santiago de Chile|Santiago]], {{bandera|CHL}}
| residencia          = [[Chile]]
| nacionalidad        = chilena
| seudónimo           =
| años activo         = {{siglo|XX||S}}
| educación           = Escuela de Bellas Artes de la [[Universidad de Chile]]
| obras destacadas    =
| premios             = * Medalla de bronce en putura, Exposición internacional de [[Sevilla]] (1930)
* Premio de Honor, Salón de la Sociedad Nacional de Bellas Artes (1957)
* Premio de Honor, Salón Nacional (1959)
}}
'''Dora Puelma Francino de Fuenzalida''' ([[Antofagasta]], 22 de marzo de 1898 - [[Santiago de Chile]], 1 de abril de 1972) fue una [[pintora]], [[escultora]] y [[escritora]] [[chile]]na adscrita a la [[generación del 13]].<ref name=ref_2/><ref name=ref_1/><ref name=ref_4/> Su trabajo se caracterizó por la «fidelidad a la tradición pictórica del paisaje y las técnicas de la representación que siempre defendió por sobre las tendencias abstractas que se impusieron en su época»,<ref name=ref_1/> por lo que su trabajo se incluyó dentro del [[Naturalismo (arte)|naturalismo]] pictórico chileno<ref name=ref_5/><ref name=ref_7/> que abordó principalmente a través del uso de la técnica del [[Pintura al óleo|óleo]] y la [[acuarela]].<ref name=ref_3/>

Tras su ingreso a la Escuela de Bellas Artes, fue alumna de [[Fernando Álvarez de Sotomayor]], [[ Alberto Valenzuela Llanos]], [[Juan Francisco González]] y [[Pablo Burchard]], mientras que en ámbito de la escultura, fue discípula de [[Virginio Arias]].<ref name=ref_1/> Junto a [[Elmina Moisan]], [[Ximena Morla de Subercaseaux]], [[Sara Camino]], [[Judith Alpi]] y [[Miriam Sanfuentes]], fue una de las seis primeras pintoras chilenas que expusieron sus obras a principios del {{siglo|XX||s}};<ref name=ref_6/> particularmente Dora lo hizo colectivamente en 1914 durante la Exposición de Arte Femenino de la Sociedad Artística Femenina en Santiago, y luego en los Salones Oficiales de Santiago en 1916, donde también participaría en 1919, 1925, 1927, 1938, 1942, 1943, 1947, 1948, 1949, 1952, 1954, 1955 y 1957.<ref name=ref_1/>

Participó además en otras exposiciones colectivas, entre ellas la realizada en la Exposición internacional de [[Sevilla]] (1930), donde recibió la [[medalla de bronce]] en pintura.<ref name=ref_1/>

== Obras en colecciones públicas ==
* [http://www.surdoc.cl/registro/2-2405 The perfect confidante], Dibujo sobre papel, 54 x 44 cm. Museo Nacional de Bellas Artes, Santiago de Chile.
* [http://www.surdoc.cl/registro/2-362 Paisaje], Óleo sobre tela, 50 x 38 cm. Museo Nacional de Bellas Artes, Santiago de Chile.
* [http://www.surdoc.cl/registro/2-361 Mañana de primavera], Óleo sobre tela, 65 x 75 cm.  Museo Nacional de Bellas Artes, Santiago de Chile.

== Referencias ==
{{listaref|2|refs=
<ref name=ref_1>{{cita web|título=Dora Puelma (1889-1972) |url=http://www.artistasplasticoschilenos.cl/biografia.aspx?itmid=447 |fechaacceso=18 de junio de 2013|obra=APCh, Artistas plásticos chilenos|editor=Biblioteca del Museo Nacional de Bellas Artes}}</ref>
<ref name=ref_2>{{cita libro|enlaceautor=Antonio R. Romera |apellidos=Romera|nombre=Antonio R.|título=Historia de la Pintura Chilena |año=1968|editorial=Editorial Andrés Bello}}</ref>
<ref name=ref_3>{{cita libro|apellidos=Mariátegui Oliva|nombre=Ricardo|título=Chile, Argentina, Uruguay: visiones, Volumen 1|año=1953}}</ref>
<ref name=ref_4>{{cita libro|título=La mujer en el arte: homenaje, Año Internacional de la Mujer: exposición, pintura, escultura, dibujo, grabado: Secretaría Nacional de la Mujer: Museo Nacional de Bellas Artes, Santiago de Chile, septiembre 1975|año=1975|editorial=Secretaría Nacional de la Mujer|editor=Museo Nacional de Bellas Artes|páginas=22}}</ref>
<ref name=ref_5>{{cita libro|título=Exposición, pintura, escultura, dibujo, grabado: Museo de Bellas Artes, Santiago de Chile, septiembre 1975|año=1975|editorial=La Secretaría|nombre-editor=Lily |apellidos-editor=Garafulic |nombre-editor2=Enrique |apellidos-editor2=Campos Menéndez |páginas=60}}</ref>
<ref name=ref_6>{{cita libro|apellidos=Klimpel Alvarado|nombre=Felícitas|título=La Mujer Chilena: El Aporte Femenino Al Progreso de Chile, 1910-1960|año=1962|editorial=Editorial Andrés Bello|páginas=304}}</ref>
<ref name=ref_7>{{cita libro|apellidos=Cruz de Amenabar|nombre=Isabel|título=Pintura chilena|año=1977|editorial=El Museo|páginas=86}}</ref>
}}

{{NF|1898|1972|Puelma, Dora}}
[[Categoría:Nacidos en Antofagasta]]
[[Categoría:Fallecidos en Santiago de Chile]]
[[Categoría:Pintores de Chile del siglo XX]]
[[Categoría:Escultores de Chile del siglo XX]]
[[Categoría:Escritores de Chile del siglo XX]]
[[Categoría:Alumnado de la Universidad de Chile]]
[[Categoría:Pintoras de Chile]]

title: Información personal

Nombre de nacimiento: Dora Puelma Francino de Fuenzalida

Nacimiento: 22 de marzo de 1898 · Antofagasta

Fallecimiento: 1 de abril de 1972 (74 años) · Santiago de Chile (Chile)

Residencia: Chile

Nacionalidad: chilena

title: Educación

Educación: Escuela de Bellas Artes de la Universidad de Chile

Educada en: Universidad de Chile

title: Información profesional

Ocupación: Escultora, pintora y escritora

Años activa: Siglo XX

Distinciones: - Medalla de bronce en putura, Exposición internacional de Sevilla (1930) - Premio de Honor, Salón de la Sociedad Nacional de Bellas Artes (1957) - Premio de Honor, Salón Nacional (1959)


text:
# Saint-Pierre-le-Vieux (Sena Marítimo)
Saint-Pierre-le-Vieux es una comuna francesa situada en el departamento de Sena Marítimo, en la región de Normandía.

## Demografía
| 277                                                                                | 267 | 254 | 249 | 203 | 203 | 194 |
| Para los censos de 1962 a 1999 la población legal corresponde a la población sin duplicidades (Fuente: INSEE [Consultar]) |     |     |     |     |     |     |

title: Saint-Pierre-le-Vieux (Sena Marítimo)

wikitext:
{{Ficha de entidad subnacional
|nombre             = Saint-Pierre-le-Vieux
|unidad             = [[Comuna francesa]]
|país               = Francia
|tipo_superior_1    = [[Regiones de Francia|Región]]
|superior_1         = [[Región de Normandía|Normandía]]
|tipo_superior_2    = [[Departamentos de Francia|Departamento]]
|superior_2         = [[Sena Marítimo]]
|tipo_superior_3    = [[Distritos de Francia|Distrito]]
|superior_3         = [[Distrito de Dieppe|Dieppe]]
|tipo_superior_4    = [[Mancomunidades de Francia|Mancomunidad]]
|superior_4         = Communauté de Communes de la Côte d'Albâtre
|bandera            =
|escudo             = no
|superficie         = 7,06
|población          = 194
|población_año      = 2020
|población_post     =
|densidad           = 27
<!-- Mapas de localización -->
|mapa_loc           = Francia
|mapa               = no
<!-- Parámetros geográficos -->
|elevación_alta     = 71
|elevación_baja     = 18
<!-- Códigos y otros-->
|código_postal      = 76740
}}

'''Saint-Pierre-le-Vieux '''es una [[comuna francesa]] situada en el [[Departamentos de Francia|departamento]] de [[Sena Marítimo]], en la [[región de Normandía]].

== Demografía ==
{{Evolución demográfica
|1962={{Centrar|277}}|1968={{Centrar|267}}|1975={{Centrar|254}}|1982={{Centrar|249}}|1990={{Centrar|203}}|1999={{Centrar|203}}|2020={{Centrar|194}}
|fuente=INSEE-fr}}

== Referencias ==
{{Listaref}}

{{Control de autoridades}}
[[Categoría:Localidades de Sena Marítimo|Saint Pierre Vieux]]

title: Saint-Pierre-le-Vieux

Entidad: Comuna francesa

• País: Francia

• Región: Normandía

• Departamento: Sena Marítimo

• Distrito: Dieppe

• Densidad: 27 hab./km²


text:
# 群馬県道197号下高尾小幡線
群馬県道197号下高尾小幡線（ぐんまけんどう197ごう しもたかおおばたせん）は、群馬県にある一般県道。甘楽町内では、国道254号現道の福島東交差点から富岡バイパスの福島跨線橋北交差点までをつなぐ道路としても機能している（福島跨線橋：開通は2000年（平成12年）3月27日）。
国道254号重複区間以降から終点までの沿線には、甘楽町役場、商店、コンビニ等があるので、時間によっては車の量が多くなることがある。

## 路線データ
- 起点：富岡市下高尾字岩鼻465番[1]（群馬県道10号前橋安中富岡線〈下高尾交差点〉）
- 終点：甘楽郡甘楽町大字小幡488番の1（群馬県道46号富岡神流線交点〈小幡交差点〉）[注釈 1]

## 歴史
- 1959年（昭和34年）9月18日：群馬県より現・道路法に基づき、県道下高尾小幡線（富岡市下高尾 - 甘楽郡甘楽町大字小幡、整理番号208）が路線認定される[2]。
  - 同日、前身路線にあたる県道福島板鼻線（甘楽郡甘楽町 - 安中市大字板鼻、整理番号195）、県道万場福島線（多野郡万場町 - 甘楽郡甘楽町、整理番号197）が路線廃止される[3]。

## 重複区間
- 国道254号（甘楽郡甘楽町大字福島〈福島交差点〉 - 同）

## 地理

### 通過する自治体
- 群馬県
  - 富岡市
  - 甘楽郡甘楽町

### 接続する道路
- 群馬県道10号前橋安中富岡線（起点：下高尾交差点）
- 群馬県道200号後賀山名停車場線（塩畑堂交差点）
- 群馬県道203号金井高崎線
- 国道254号（富岡バイパス）（福島北交差点）
- 国道254号（現道）（福島交差点から甘楽町役場入り口の交差点まで重複）
- 群馬県道205号福島停車場線（国道254号重複区間）
- 群馬県道46号富岡神流線（終点：小幡交差点）

## 沿線
- 富岡市小野公民館（富岡市白岩）
- 甘楽町図書館（甘楽郡甘楽町大字福島）

wikiname: jawiki

title: 群馬県道197号下高尾小幡線

in_language: ja

wikitext:
{{Infobox_road
|種別・系統 = [[都道府県道|一般県道]]
|アイコン = {{Ja_Pref_Route_Sign|width=100|pref=群馬|number=197}}
|名前 = 群馬県道197号下高尾小幡線
|総距離 = ? [[キロメートル|km]]
|制定年 = [[1959年]] 群馬県認定
|starting_terminus =[[富岡市]]下高尾
下高尾交差点
（[[群馬県道10号前橋安中富岡線]]）
|ending_terminus = [[甘楽郡]][[甘楽町]]大字小幡
小幡交差点
（[[群馬県道46号富岡神流線]]）
}}
[[File:Gunma prefectural road 197.JPG|thumb|250px|甘楽郡甘楽町大字福島付近]]
'''群馬県道197号下高尾小幡線'''（ぐんまけんどう197ごう しもたかおおばたせん）は、群馬県にある[[都道府県道|一般県道]]。甘楽町内では、[[国道254号]]現道の福島東交差点から[[富岡バイパス]]の福島跨線橋北交差点までをつなぐ道路としても機能している（'''福島跨線橋'''：開通は[[2000年]]（平成12年）[[3月27日]]）。

国道254号重複区間以降から終点までの沿線には、甘楽町役場、商店、コンビニ等があるので、時間によっては車の量が多くなることがある。

== 路線データ ==
* 起点：富岡市下高尾字岩鼻465番<ref name="S34群告326">昭和34年群馬県告示第326号 県道の供用開始に関する告示（群馬県報 号外、1959年9月18日、pp. 24–39、[[群馬県立図書館]]所蔵）</ref>（[[群馬県道10号前橋安中富岡線]]〈下高尾交差点〉）
* 終点：甘楽郡甘楽町大字小幡488番の1（[[群馬県道46号富岡神流線]]交点〈小幡交差点〉）{{efn|昭和34年の路線認定当初での表記では、甘楽郡甘楽町仲町西側488番の1である<ref name="S34群告326">昭和34年群馬県告示第326号 県道の供用開始に関する告示（群馬県報 号外、1959年9月18日、pp. 24–39、[[群馬県立図書館]]所蔵）</ref>。}}

== 歴史 ==
* [[1959年]]（[[昭和]]34年）[[9月18日]]：群馬県より現・[[道路法]]に基づき、県道'''下高尾小幡線'''（[[富岡市]]下高尾 - [[甘楽郡]][[甘楽町]]大字小幡、整理番号208）が路線認定される<ref name="S34群告324">昭和34年群馬県告示第324号 県道路線認定に関する告示（群馬県報 号外、1959年9月18日、pp. 1–15、[[群馬県立図書館]]所蔵）</ref>。
** 同日、前身路線にあたる県道福島板鼻線（甘楽郡甘楽町 - 安中市大字板鼻、整理番号195）、県道万場福島線（多野郡万場町 - 甘楽郡甘楽町、整理番号197）が路線廃止される<ref name="S34群告325">昭和34年群馬県告示第325号 県道路線廃止に関する告示（群馬県報 号外、1959年9月18日、pp. 15–24、[[群馬県立図書館]]所蔵）</ref>。

== 重複区間 ==
* [[国道254号]]（甘楽郡甘楽町大字福島〈福島交差点〉 - 同）

== 地理 ==
=== 通過する自治体 ===
* 群馬県
** 富岡市
** 甘楽郡甘楽町

=== 接続する道路 ===
* [[群馬県道10号前橋安中富岡線]]（起点：下高尾交差点）
* [[群馬県道200号後賀山名停車場線]]（塩畑堂交差点）
* [[群馬県道203号金井高崎線]]
* [[国道254号]]（[[富岡バイパス]]）（福島北交差点）
* 国道254号（現道）（福島交差点から甘楽町役場入り口の交差点まで重複）
* [[群馬県道205号福島停車場線]]（国道254号重複区間）
* [[群馬県道46号富岡神流線]]（終点：小幡交差点）

== 沿線 ==
* 富岡市小野公民館（富岡市白岩）
* 甘楽町図書館（甘楽郡甘楽町大字福島）

== 脚注 ==
{{脚注ヘルプ}}
=== 注釈 ===
<references group="注釈"/>
=== 出典 ===
<references />

== 関連項目 ==
* [[群馬県の県道一覧]]

{{群馬県道}}
[[Category:群馬県道|197]]

title: 一般県道

路線延長: ? km

制定年: 1959年 群馬県認定

起点: 富岡市下高尾 · 下高尾交差点 · （群馬県道10号前橋安中富岡線）

終点: 甘楽郡甘楽町大字小幡 · 小幡交差点 · （群馬県道46号富岡神流線）


text:
# Poa mulleri
Poa mulleri är en gräsart som beskrevs av Jason Richard Swallen. Poa mulleri ingår i släktet gröen, och familjen gräs. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

wikiname: svwiki

title: Poa mulleri

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|gräs|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Poa mulleri''
| status =
| image = Poa mulleri and Poa seleri and Poa scaberula and Poa orizabensis and Poa ruprechtii - PhytoKeys-015-001-g013.jpeg
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Enhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Liliopsida
| ordo_sv = [[Gräsordningen]]
| ordo = Poales
| familia_sv = [[Gräs]]
| familia = Poaceae
| genus_sv = [[Gröen]]
| genus = Poa
| species_sv =
| species = '''Poa mulleri'''
| taxon = Poa mulleri
| taxon_authority = [[Jason Richard Swallen|Swallen]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Poa mulleri'''''<ref name = "C132"/> är en [[gräs]]art som beskrevs av [[Jason Richard Swallen]]. ''Poa mulleri'' ingår i [[släkte]]t [[Gröen (växter)|gröen]], och [[familj (biologi)|familjen]] [[gräs]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Inga underarter finns listade i [[Catalogue of Life]].<ref name = "COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/9792124|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Swallen, 1940 ''In: J. Wash. Acad. Sci. 30: 211''</ref>
<ref name = "source">[http://apps.kew.org/wcsp/home.do WCSP: World Checklist of Selected Plant Families]</ref>
</references>

== Externa länkar ==
* {{commonscat|Poa mulleri|''Poa mulleri''}}

[[Kategori:Gröen]]
[[Kategori:Poa|mulleri]]

{{Taxonbar}}

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Enhjärtbladiga blomväxter · Liliopsida

Ordning: Gräsordningen · Poales

Familj: Gräs · Poaceae

Släkte: Gröen · Poa

Art: Poa mulleri

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Poa mulleri

Auktor: Swallen


text:
# Львовский локомотиворемонтный завод
Львовский локомотиворемонтный завод (укр. Львівський локомотиворемонтний завод) — предприятие по ремонту электровозов для нужд железных дорог, расположенное в Железнодорожном районе города Львов.

## История
Предприятие было основано в ноябре 1861 года как мастерские по ремонту паровозов.
Был разрушен в годы первой мировой войны.
В 1944 году завод был разрушен отступавшими немецкими войсками, но в 1945—1946 г. был отстроен заново и к концу 4-й пятилетки полностью восстановлен.
В августе 1997 года завод был включён в перечень предприятий, имеющих стратегическое значение для экономики и безопасности Украины.
31 марта 2003 года Кабинет министров Украины передал полномочия по управлению государственными корпоративными правами Львовского локомотиворемонтного завода государственной администрации железнодорожного транспорта "Укрзализныця", 3 декабря 2008 года это решение было отменено.
2007 год завод завершил с прибылью 4,644 млн. гривен.
Начавшийся в 2008 году экономический кризис осложнил положение предприятия. 2008 год завод завершил с прибылью 6,613 млн. гривен и с целью сокращения эксплуатационных расходов к началу 2009 года был переведён с природного газа на мазут, но в связи с сокращением объемов производства к весне 2009 года часть работников была отправлена в неоплачиваемый отпуск. 2009 год завод завершил с прибылью 63 тыс. гривен. В 2010 году положение завода стабилизировалось, но в связи с сокращением государственных заказов на ремонт подвижного состава производственные мощности использовались не полностью (так, в январе-сентябре 2012 года ЛЛРЗ работал на 22,9% от плановой мощности).
В июне 2014 года Кабинет министров Украины передал 100% акций завода в собственность акционерного общества железнодорожного транспорта "Українська залізниця".

## Современное состояние
В настоящее время завод продолжает свой трудовой путь по ремонту подвижного состава железных дорог.
ЛЛРЗ специализируется на ремонте электровозов постоянного тока ВЛ8, ВЛ10, ВЛ11 и электровозов переменного тока ВЛ60, ВЛ80, а также модернизирует ВЛ80т, превращая их в односекционные ВЛ40У.

wikiname: ruwiki

title: Львовский локомотиворемонтный завод

in_language: ru

wikitext:
{{Карточка предприятия
|название             = Львовский локомотиворемонтный завод
|логотип              =
|тип                  = [[закрытое акционерное общество]]<ref>[http://zikua.tv/news/2014/08/27/u_lvovi_cherez_sud_hochut_povernuty_derzhmayno_mininfrastruktury_518182 У Львові через суд хочуть повернути держмайно Мінінфраструктури]{{Недоступная ссылка}} // ZIK.UA от 27 августа 2014</ref>
|листинг на бирже     =
|деятельность         =
|девиз                =
|основана             = 1861
|основатели           =
|расположение         = [[Львов]], [[Железнодорожная улица (Львов)|ул. Железнодорожная]], 1А
  |lat_dir =N |lat_deg = 49.84
  |lon_dir =E |lon_deg = 23.998
  |CoordScale = 2000
  |region =UA
|ключевые фигуры =
|отрасль = железнодорожное машиностроение
|продукция =
|оборот =
|НИОКР =
|операционная прибыль =
|чистая прибыль =
|число сотрудников = 1351 (1998 год)<ref>{{Cite web |url=http://zakon5.rada.gov.ua/laws/show/1406-98-%D0%BF/ |title=Постанова Кабінету міністрів України № 1406 від 9 вересня 1998 р. «Про Програму державної підтримки комплексного розвитку міста Львова на 1998 - 2002 роки» |access-date=2016-08-18 |archive-date=2016-01-31 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160131151952/http://zakon5.rada.gov.ua/laws/show/1406-98-%D0%BF/ |url-status=live }}</ref>
|материнская компания = ПАО "[[Украинские железные дороги|Українська залізниця]]"
|дочерние компании =
|аудитор =
|сайт =
|награды =
}}
[[Файл:LLRZ.jpg|250пкс|мини|справа|Административный корпус Львовского локомотиворемонтного завода]]
'''Львовский локомотиворемонтный завод''' ({{lang-uk|Львівський локомотиворемонтний завод}}) — предприятие по ремонту [[электровоз]]ов для нужд [[железная дорога|железных дорог]], расположенное в Железнодорожном районе города [[Львов]].

== История ==
Предприятие было основано в ноябре 1861 года<ref>[http://zaxid.net/news/showNews.do?urochiste_vidznachennya_150richchya_zasnuvannya_pat_lvivskiy_lokomotivoremontniy_zavod&objectId=1242343 Урочисте відзначення 150-річчя заснування ПАТ «Львівський локомотиворемонтний завод»] {{Wayback|url=http://zaxid.net/news/showNews.do?urochiste_vidznachennya_150richchya_zasnuvannya_pat_lvivskiy_lokomotivoremontniy_zavod&objectId=1242343 |date=20160917234821 }} // ZAXID.NET від 30 листопада 2011</ref> как мастерские по ремонту паровозов.

Был разрушен в годы первой мировой войны.

В 1944 году завод был разрушен отступавшими немецкими войсками, но в 1945—1946 г. был отстроен заново и к концу 4-й пятилетки полностью восстановлен<ref>Львовская железная дорога // Большая Советская Энциклопедия. / редколл., гл. ред. Б. А. Введенский. 2-е изд. том 25. М., Государственное научное издательство «Большая Советская энциклопедия», 1954. стр.505-506</ref>.

В августе 1997 года завод был включён в перечень предприятий, имеющих стратегическое значение для экономики и безопасности Украины<ref>{{Cite web |url=http://zakon5.rada.gov.ua/laws/show/911-97-%D0%BF?nreg=911-97-%EF& |title=Постанова Кабінету міністрів України № 911 від 21 серпня 1997 р. «Про затвердження переліку підприємств, які мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави» |access-date=2017-07-15 |archive-date=2018-12-26 |archive-url=https://web.archive.org/web/20181226232915/http://zakon5.rada.gov.ua/laws/show/911-97-%D0%BF?nreg=911-97-%EF& |url-status=live }}</ref><ref>{{Cite web |url=http://zakon5.rada.gov.ua/laws/show/83-2015-%D0%BF |title=Постанова Кабінету міністрів України № 83 від 4 березня 2015 р. «Про затвердження переліку підприємств, які мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави» |access-date=2016-08-07 |archive-date=2018-08-29 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180829134645/http://zakon5.rada.gov.ua/laws/show/83-2015-%D0%BF |url-status=live }}</ref>.

31 марта 2003 года Кабинет министров Украины передал полномочия по управлению государственными корпоративными правами Львовского локомотиворемонтного завода государственной администрации железнодорожного транспорта "[[Украинские железные дороги|Укрзализныця]]", 3 декабря 2008 года это решение было отменено<ref>[http://uaprom.info/news/57904-kabmin-vyvel-iz-upravlenija-ukrzaliznyci-7-remontnyh-zavodov-zheleznodorozhnogo-transporta.html Кабмин вывел из управления "Укрзализныци" 7 ремонтных заводов железнодорожного транспорта] {{Wayback|url=http://uaprom.info/news/57904-kabmin-vyvel-iz-upravlenija-ukrzaliznyci-7-remontnyh-zavodov-zheleznodorozhnogo-transporta.html |date=20220426044547 }} // UAProm.INFO от 8 декабря 2008</ref>.

2007 год завод завершил с прибылью 4,644 млн. гривен<ref>[http://zikua.tv/news/2008/02/14/mynulogo_roku_lvivskyy_lokomotyvoremontnyy_zavod_zbilshyv_chystyy_prybutok_125951 Минулого року Львівський локомотиворемонтний завод збільшив чистий прибуток на 6,2%]{{Недоступная ссылка}} // ZIK.UA от 14 февраля 2008</ref>.

[[Экономический кризис на Украине (2008—2009)|Начавшийся в 2008 году экономический кризис]] осложнил положение предприятия. 2008 год завод завершил с прибылью 6,613 млн. гривен<ref name=autogenerated1>[http://economics.unian.net/transport/220590-lvovskiy-lokomotivoremontnyiy-zavod-sokratil-pribyil.html Львовский локомотиворемонтный завод сократил прибыль] {{Wayback|url=http://economics.unian.net/transport/220590-lvovskiy-lokomotivoremontnyiy-zavod-sokratil-pribyil.html |date=20160818152043 }} // УНИАН от 13 мая 2009</ref> и с целью сокращения эксплуатационных расходов к началу 2009 года был переведён с [[Природный газ|природного газа]] на [[мазут]]<ref>[http://tbu.com.ua/news/na_lvovshine_prompredpriiatiia_perevodiat_na_ispolzovanie_mazuta.html На Львовщине промпредприятия переводят на использование мазута] {{Wayback|url=http://tbu.com.ua/news/na_lvovshine_prompredpriiatiia_perevodiat_na_ispolzovanie_mazuta.html |date=20160822003549 }} // "Транспортный бизнес Украины" от 14 января 2009</ref>, но в связи с сокращением объемов производства к весне 2009 года часть работников была отправлена в неоплачиваемый отпуск<ref>[http://zaxid.net/news/showNews.do?30_tisyach_pratsivnikiv_na_lvivshhini_u_vimushenih_vidpustkah&objectId=1074866 30 тисяч працівників на Львівщині у вимушених відпустках] {{Wayback|url=http://zaxid.net/news/showNews.do?30_tisyach_pratsivnikiv_na_lvivshhini_u_vimushenih_vidpustkah&objectId=1074866 |date=20160918010023 }} // ZAXID.NET від 30 березня 2009</ref>. 2009 год завод завершил с прибылью 63 тыс. гривен. В 2010 году положение завода стабилизировалось<ref>[http://economics.unian.net/transport/418126-lvovskiy-lokomotivoremontnyiy-zavod-poluchil-34-mln-grn-pribyili.html Львовский локомотиворемонтный завод получил 3,4 млн. грн. прибыли] {{Wayback|url=http://economics.unian.net/transport/418126-lvovskiy-lokomotivoremontnyiy-zavod-poluchil-34-mln-grn-pribyili.html |date=20160818100530 }} // УНИАН от 27 октября 2010</ref><ref>[http://galinfo.com.ua/news/z_pochatku_roku_na_lvivshchyni_obsyag_mashynobudivnoi_galuzi_zbilshyvsya_na_10_74968.html З початку року на Львівщині обсяг машинобудівної галузі збільшився на 10%] {{Wayback|url=http://galinfo.com.ua/news/z_pochatku_roku_na_lvivshchyni_obsyag_mashynobudivnoi_galuzi_zbilshyvsya_na_10_74968.html |date=20160920125935 }} // "GalInfo" від 20 вересня 2010</ref>, но в связи с сокращением государственных заказов на ремонт подвижного состава производственные мощности использовались не полностью (так, в январе-сентябре 2012 года ЛЛРЗ работал на 22,9% от плановой мощности)<ref>[http://www.unn.com.ua/ru/news/935199-cherez-nestachu-koshtiv-remont-vantagenih-vagoniv-skorotili-na-15,8proc Из-за недостатка средств ремонт грузовых вагонов сократили на 15,8%] {{Wayback|url=http://www.unn.com.ua/ru/news/935199-cherez-nestachu-koshtiv-remont-vantagenih-vagoniv-skorotili-na-15,8proc |date=20160920021501 }} // УНН от 26 сентября 2012</ref>.

В июне 2014 года [[Кабинет министров Украины]] передал 100% акций завода в собственность акционерного общества железнодорожного транспорта "Українська залізниця"<ref>{{Cite web |url=http://zakon5.rada.gov.ua/laws/show/200-2014-%D0%BF |title=Постанова Кабінету міністрів України № 200 від 25 червня 2014 р. «Про утворення публічного акціонерного товариства "Українська залізниця"» |access-date=2017-07-15 |archive-date=2017-07-15 |archive-url=https://web.archive.org/web/20170715193853/http://zakon5.rada.gov.ua/laws/show/200-2014-%D0%BF |url-status=live }}</ref>.

== Современное состояние ==
В настоящее время завод продолжает свой трудовой путь по ремонту подвижного состава железных дорог.

ЛЛРЗ специализируется на ремонте электровозов постоянного тока [[Электровоз ВЛ8|ВЛ8]], [[Электровоз ВЛ10|ВЛ10]], [[Электровоз ВЛ11|ВЛ11]] и электровозов переменного тока [[Электровоз ВЛ60|ВЛ60]], [[Электровоз ВЛ80|ВЛ80]]<ref name=autogenerated1 />, а также модернизирует [[Электровоз ВЛ80|ВЛ80т]], превращая их в односекционные [[ВЛ40У]].

== Примечания ==
{{примечания}}

== Ссылки ==
* [https://web.archive.org/web/20120717015124/http://lvivlrz.com/about-rus.html Львовский локомотиворемонтный завод]

[[Категория:Локомотиворемонтные предприятия]]
[[Категория:Предприятия железнодорожного машиностроения СССР]]
[[Категория:Железнодорожное машиностроение Украины]]
[[Категория:Предприятия Львова]]

title: Львовский локомотиворемонтный завод

Тип: закрытое акционерное общество

Расположение: Львов, ул. Железнодорожная, 1А

Отрасль: железнодорожное машиностроение

Материнская компания: ПАО "Українська залізниця"


text:
# 斯内弗卡拉
斯内弗卡拉（英語：）是一位埃及早期国王的塞拉赫名，他可能统治于第一王朝末期。他统治的确切时间长度是未知的，但一般认为是非常短的，他在王表中的时间顺序暂不清楚。

## 名称来源
斯内弗卡拉的塞拉赫名是目前调查的对象，因为塞拉赫内的象形文字符号有着不寻常的排版顺序。这导致了几种不同的读法：他的名字被读作Seneferka，Sneferka，Neferseka或者Sekanefer。塞拉赫名“Sneferka”出现在几种片岩和雪花石膏容器上。其中一个在卡 (法老)手下的高级官员梅尔卡的马斯塔巴发现，第二个在左塞尔金字塔（第三王朝）的地下画廊发现，第三个也在塞加拉的一个匿名的马斯塔巴发现。在Georges-Michailidis的私人收藏品中发现了第四件具有斯内弗卡拉的名字的神器，但它的真实性被考古学家和埃及学家质疑，因为它的起源是未知的。此外，Michailidis收藏的物体上的铭文是没有荷鲁斯猎鹰的塞拉赫，这对于那段时间的任何埃及神器都是非常不寻常的。

## 认证
除了斯内弗卡拉的塞拉赫之外，题字还提到几个已经知道的能追溯至卡统治时期的机构和地方。它们被称为Qau-Netjeru（“神灵的高度”）和Ah-Netjer（“神宫”），并出现在阿拜多斯的卡的坟墓里的几处石器铭文中。埃及古物学家诸如彼得·卡普兰推断，这些铭文证明了斯内弗卡拉在时间顺序上与卡相邻，或者“斯内弗卡拉”是卡的一个短暂的替代名。
不同来源的两件文物显示了这位国王的塞拉赫，由于用来写他的名字的象形文字几乎难以辨认，这位国王的名字是高度争议的。由于至少对一只鸟的描绘得到了认证，与之有关的国王被称为“荷鲁斯鸟”。埃及古物学家诸如沃尔夫冈·赫尔克和彼得·卡普朗相信，斯内弗卡拉和“荷鲁斯鸟”为了获得埃及的王位而互相争斗。这场斗争在阿拜多斯皇家公墓的掠夺中达到顶峰，墓地也因此被遗弃。这场王位的斗争可能最终被第二王朝的创始人霍特普塞海姆威所结束。支持这一理论的证据是霍特普塞海姆威（Hotussekhemwy）的名字意味着“两国和解”，并且可能与这段不和谐的时期之后埃及王国的统一有关。
相比之下，埃及古物学家凯·瑞赫尔特（Kim Ryholt）认为，斯内弗卡拉统治于第二王朝中期，曾在拉美西斯二世时被认定为就是内弗卡拉。他指出，拉美西斯二世时的法学家经常将太阳的象征添加到早期王朝的国君的名字上，忽略了太阳在古埃及早期还不是神圣的崇拜对象。为了支持他的观点，瑞赫尔特（Ryholt）指出了象形茧上的名字例如Neferkara II和Nebkara I，这些名字代表早期的国王，并且自相矛盾地在他们的名字上有一个太阳符号。埃及古物学家艾丹·多德森（Aidan Dodson）也这样认为，并指出斯内弗卡拉的几乎所有的塞拉赫都被擦除的事实，所以得出结论，斯内费尔卡篡夺了卡的王位。这种行为，对于在重新使用的文物的最初拥有者和仅统治了很短时间的国王之后进行统治的国王而言，是非常典型的。

wikiname: zhwiki

title: 斯内弗卡拉

in_language: zh

wikitext:
{{Pharaoh Infobox
| name           = 斯内弗卡拉
| alt_name       = Neferseka, Sekanefer, Neferkaes
| image          = Sneferka.png
| image_alt      =
| caption        = 来自[[塞加拉]]的斯内弗卡拉的塞拉赫的石板碎片<ref>[[Pierre Lacau]] & [[Jean-Philippe Lauer]]: ''La Pyramide à Degrés IV. – Inscriptions gravées sur les Vases: Fouilles à Saqqarah.'', Service des antiquités de l’Égypte, Cairo 1936</ref>
| role           =
| reign          = 约公元前2900年
| dynasty        = [[埃及第一王朝]]
| coregency      =
| predecessor    = 不确定，可能为[[卡 (法老)]]或者[[荷鲁斯鸟|荷魯斯鳥]]
| successor      = 不确定，可能为[[霍特普塞海姆威]]或者[[荷鲁斯鸟|荷魯斯鳥]]

| notes          =
| prenomen       =
| prenomen_hiero =
| nomen          =
| nomen_hiero    =
| horus          = Hor-Sneferka
''Ḥr.-snfr-k3''
''His [[Ancient_Egyptian_concept_of_the_soul#Ka_.28vital_spark.29|Ka]] is complete/perfect''
| horus_hiero    =
| horus_prefix   =
| nebty          =
| nebty_hiero    =
| golden         =
| golden_hiero   =

| spouse         =
| children       =
| father         =
| mother         =
| birth_date     =
| death_date     =
| burial         =
| monuments      =
}}

'''斯内弗卡拉'''（{{lang-en|Sneferka}}）是一位埃及早期国王的[[塞拉赫]]名，他可能统治于[[第一王朝]]末期。他统治的确切时间长度是未知的，但一般认为是非常短的，他在王表中的时间顺序暂不清楚。

== 名称来源 ==
斯内弗卡拉的塞拉赫名是目前调查的对象，因为塞拉赫内的象形文字符号有着不寻常的排版顺序。这导致了几种不同的读法：他的名字被读作Seneferka，Sneferka，Neferseka或者Sekanefer。<ref>I.E.S. Edwards: ''The Cambridge ancient history'', Volume 1-3. Cambridge University Press, 1970, {{ISBN|0-521-07791-5}}, page 29.</ref>塞拉赫名“Sneferka”出现在几种片岩和雪花石膏容器上。其中一个在[[卡 (法老)]]手下的高级官员梅尔卡的[[马斯塔巴]]发现，第二个在[[左塞尔金字塔]]（第三王朝）的地下画廊发现，第三个也在塞加拉的一个匿名的[[马斯塔巴]]发现。在Georges-Michailidis的私人收藏品中发现了第四件具有斯内弗卡拉的名字的神器，但它的真实性被考古学家和埃及学家质疑，因为它的起源是未知的。此外，Michailidis收藏的物体上的铭文是没有[[荷鲁斯]]猎鹰的塞拉赫，这对于那段时间的任何埃及神器都是非常不寻常的。<ref>Walter Brian Emery: ''Great tombs of the First Dynasty: Excavations at Saqqara'', vol. 3. Egypt exploration society, London/Cairo 1958. page 38.</ref><ref>Pierre Lacau & Jan-Phillip Lauer: ''La Pyramide a Degrees IV. - Inscriptions Gravees sur les Vases: Fouilles à Saqqarah''. Service des antiquités de l'Égypte, Kairo 1936, page 15–17.</ref><ref>Toby Wilkinson: Early Dynastic Egypt. Routledge, London 1999, {{ISBN|0-415-18633-1}}, page 69.</ref>

== 认证 ==
除了斯内弗卡拉的[[塞拉赫]]之外，题字还提到几个已经知道的能追溯至[[卡 (法老)|卡]]统治时期的机构和地方。它们被称为Qau-Netjeru（“神灵的高度”）和Ah-Netjer（“神宫”），并出现在[[阿拜多斯]]的卡的坟墓里的几处石器铭文中。埃及古物学家诸如[[彼得·卡普兰]]推断，这些铭文证明了斯内弗卡拉在时间顺序上与卡相邻，或者“斯内弗卡拉”是卡的一个短暂的替代名。

不同来源的两件文物显示了这位国王的[[塞拉赫]]，由于用来写他的名字的象形文字几乎难以辨认，这位国王的名字是高度争议的。由于至少对一只鸟的描绘得到了认证，与之有关的国王被称为“[[荷鲁斯鸟]]”。埃及古物学家诸如[[沃尔夫冈·赫尔克]]和[[彼得·卡普朗]]相信，斯内弗卡拉和“[[荷鲁斯鸟]]”为了获得埃及的王位而互相争斗。这场斗争在[[阿拜多斯]]皇家公墓的掠夺中达到顶峰，墓地也因此被遗弃。这场王位的斗争可能最终被第二王朝的创始人[[霍特普塞海姆威]]所结束。支持这一理论的证据是霍特普塞海姆威（Hotussekhemwy）的名字意味着“两国和解”，并且可能与这段不和谐的时期之后埃及王国的统一有关。<ref name=PeKa>Peter Kaplony: ''„Er ist ein Liebling der Frauen“ – Ein „neuer“ König und eine neue Theorie zu den Kronprinzen sowie zu den Staatsgöttinnen (Kronengöttinnen) der 1./2. Dynastie''. In: Manfred Bietak: ''Ägypten und Levante''. Verlag der Österreichischen Akademie der Wissenschaften, Wien 2006 {{ISBN|978-3-7001-6668-9}}; page 126–127.</ref><ref>Dietrich Wildung: ''Die Rolle ägyptischer Könige im Bewußtsein ihrer Nachwelt''. page 36–41.</ref><ref name=WoHe>Wolfgang Helck: ''Untersuchungen zur Thinitenzeit. (Ägyptologische Abhandlungen, Vol. 45)''. Harrassowitz, Wiesbaden 1987, {{ISBN|3-447-02677-4}}; page 117</ref>

相比之下，埃及古物学家凯·瑞赫尔特（Kim Ryholt）认为，斯内弗卡拉统治于[[第二王朝]]中期，曾在[[拉美西斯二世]]时被认定为就是[[内弗卡拉]]。他指出，[[拉美西斯二世]]时的法学家经常将太阳的象征添加到早期王朝的国君的名字上，忽略了太阳在古埃及早期还不是神圣的崇拜对象。为了支持他的观点，瑞赫尔特（Ryholt）指出了[[象形茧]]上的名字例如Neferkara II和Nebkara I，这些名字代表早期的国王，并且自相矛盾地在他们的名字上有一个太阳符号。<ref>Kim Ryholt, in: ''Journal of Egyptian History''; vol.1. BRILL, Leiden 2008, ISSN 1874-1657, page 159–173.</ref>埃及古物学家艾丹·多德森（Aidan Dodson）也这样认为，并指出斯内弗卡拉的几乎所有的[[塞拉赫]]都被擦除的事实，所以得出结论，斯内费尔卡篡夺了卡的王位。这种行为，对于在重新使用的文物的最初拥有者和仅统治了很短时间的国王之后进行统治的国王而言，是非常典型的。<ref>Aidan Dodson: ''The Mysterious Second Dynasty'' In: ''KMT - A Modern Journal of Ancient Egypt'' Nr.7. Kmt Communications, San Francisco 1996, {{ISSN|1053-0827}}, S. 19-31.</ref>

==参考资料==
{{Reflist|30em}}

==外部链接==
* [http://xoomer.virgilio.it/francescoraf/hesyra/Sneferka.htm Francesco Raffaele: Horus SNEFERKA - Horus Bird - Horus SEKHET (?) - Horus BA] {{Wayback|url=http://xoomer.virgilio.it/francescoraf/hesyra/Sneferka.htm |date=20170809210758 }}

{{Pharaoh | Prev=[[卡 (法老)]] | Dynasty=[[埃及第一王朝|第一王朝]] | Next=[[荷鲁斯鸟|荷鲁斯鸟（法老）]]}}
{{著名埃及统治者}}
[[Category:法老]]
[[Category:第一王朝法老]]

title: 古埃及法老

統治期: 约公元前2900年，埃及第一王朝

前任: 不确定，可能为卡 (法老)或者荷魯斯鳥

繼任: 不确定，可能为霍特普塞海姆威或者荷魯斯鳥

古埃及法老: 法老王名 - 荷魯斯名：Hor-Sneferka · Ḥr.-snfr-k3 · His Ka is complete/perfect


text:
# Аберрация (энтомология)
Аберра́ция в энтомологии (лат. aberratio «уклонение, удаление, отвлечение», от лат. aberrare (лат. ab- «от» + лат. errare «блуждать, заблуждаться») — «удаляться, отклоняться») — таксономическая инфраподвидовая категория в систематике некоторых групп членистоногих, главным образом, чешуекрылых (бабочек) и жесткокрылых (жуков).
Преимущественно аберрации выделяются на основании случайных и незначительных отклонений в окраске, особенностях рисунка, структуре покровов членистоногих.
Аберрации являются непостоянными, случайно возникающими изменениями внешнего вида насекомого, появляющимися под воздействием различных хромосомных, температурных и прочих факторов на преимагинальные стадии развития. Чаще всего аберрации проявляются появлением окраски, нетипичной для представителей конкретного вида.
К аберрациям также принято относить появление особей с разным размером одноимённых крыльев, когда одно крыло больше другого.

title: Аберрация (энтомология)

wikitext:
{{значения|аберрация}}
[[Файл:Paon-du-jour MHNT CUT 2013 3 14 Cahors Dos.jpg|мини|Нормальная окраска павлиньего глаза]]
[[Файл:Paon-du-jour MHNT CUT 2013 3 14 Achromatic Moczarne Poland.jpg|мини|Аберрация окраски [[Павлиний глаз|павлиньего глаза]]]]
'''Аберра́ция в энтомологии''' ({{lang-la|aberratio}} «уклонение, удаление, отвлечение», от {{lang-la|aberrare}} ({{lang-la|ab-}} «от» + {{lang-la|errare}} «блуждать, заблуждаться») — «удаляться, отклоняться») — [[Таксономия живой природы|таксономическая]] [[Инфраподвидовые категории|инфраподвидовая категория]] в систематике некоторых групп [[Членистоногие|членистоногих]], главным образом, [[Чешуекрылые|чешуекрылых (бабочек)]]<ref name="smart"/> и [[Жесткокрылые|жесткокрылых (жуков)]].

Преимущественно аберрации выделяются на основании случайных и незначительных отклонений в окраске, особенностях рисунка<ref name="smart"/>, структуре покровов членистоногих.

Аберрации являются непостоянными, случайно возникающими изменениями внешнего вида [[насекомые|насекомого]]<ref name="smart">{{книга
|автор = Paul Smart.|заглавие= The Illustrated Encyclopedia of the Butterfly World|издательство = Transworld Publishers Limited|год = 1981|allpages = 274|isbn= 0552982067}}</ref>, появляющимися под воздействием различных хромосомных, температурных и прочих факторов на преимагинальные стадии развития. Чаще всего аберрации проявляются появлением окраски, нетипичной для представителей конкретного вида<ref>''Тыкач Я.'' Маленький атлас бабочек. Прага: Госиздат, 1959. 98 стр.</ref>.

К аберрациям также принято относить появление особей с разным размером одноимённых крыльев, когда одно крыло больше другого.

== См. также ==
* [[Морфа]]

== Примечания ==
{{примечания}}

[[Категория:Энтомология]]
[[Категория:Экология насекомых]]
[[Категория:Таксономические ранги]]


text:
# 中山楼
中山楼（繁体字中国語: 中山樓）は、中華民国（台湾）台北市郊外の陽明山にある多目的ホール。国民大会の議場などとして使われた。

## 概要
中華民国の国父である孫文（孫中山）の生誕100周年記念事業の一環として1965年10月に建設が開始され、1966年11月12日に完成した。設計は修澤蘭が担当した。
約18,000平方メートルの面積をカバーし、外観は中国式建築の宮殿風建築様式が採用された。内部は3階建てになっており、収容人数1,800人の中華文化堂（1階）や2,000人収容のレセプションルーム（3階）などを擁する。2階部分は蔣介石・宋美齢が別荘として使用していたプライベートエリアや台湾海峡有事を想定した軍事作戦を立案した作戦会議室などが含まれているため、非公開となっている。
現在は国立台湾図書館の陽明山中山楼管理所（管理事務所）が管理している。
完成後は建物内の中華文化堂が国民大会の議場として用いられ、総統・副総統が直接選挙されるようになった1996年以前は国民大会代表（国大代表）による間接選挙（1966年から1990年まで）が行われた。また、中華民国憲法の効力を事実上停止していた動員戡乱時期臨時条款の廃止と中華民国憲法増修条文の制定による万年国会終結を決定付けた第1期国民大会第2次臨時会議（1991年4月開催）の会場として、中華民国（台湾）民主化の舞台ともなった。
中山楼は政治の中心地としての役割だけでなく、諸外国の中華民国駐在大使ら外交官や国内外の賓客を接待する施設としても用いられたほか、新台湾ドルや郵便切手の図柄としても登場したため、中華民国を象徴する重要施設としての地位を確立した。

## 歴史

### 建設
中山楼は孫文生誕100周年（1966年）記念の事業の一環として、中華民国総統・蔣介石の発案で建設されることになった。その狙いは、盛大な祝賀式典の開催以外にも、深く人の心に入り込み、永久に伝えられていくような記念建築物を建造し、国父（孫文）の功跡を称えることにあった。
1964年9月1日、「中華民国各界国父生誕百年記念準備委員会」が設置され、国立国父紀念館の建設を決定した。そして、1965年2月初めの準備委員会第6回会議で蔣介石は陽明山国防研究院図書館付近に小規模の記念建築物を建てることを決定し、「中山樓」と命名した。建設工事は国軍退除役官兵輔導委員会栄民工程処が請負った。

### 国民大会議場として
中山楼が完成した後、楼内の中華文化堂は収容人数1,800人という規模を生かして国民大会の議場となり、2005年に国民大会が活動を「凍結」するまで使われた。
なお、1949年の遷台以前は、首都・南京の国民大会堂で制憲国民大会と第1期国民大会第1次会議が開催されていたが、遷台以降は中山楼が完成するまでは台北の中山堂が国民大会の議場として使用されていた。

title: 中山楼

wikitext:
{{注意|このページは[[:zh:中山楼 (台北市)|中国語版]]をもとに作成されたばかりです。不完全な箇所や欠落している箇所もあるかと思いますので、加筆して頂けたら助かります。|date = 2020-3}}
{{tw monument
|name=中山楼<br>中山樓
|formername=
|image=Chung-Shan Building and Baishou Bridge 20160320.jpg
|imagename=
|othername=
|coordinates={{coord|25|9|21.29|N|121|33|10.07|E|type:landmark_region:TW|display=inline,title}}
|formalname=
|level=直轄市定古跡
|class=
|date=[[民国紀元|民国]]94年（2005年）6月14日
|time=民国54年（1965年） - 民国55年（1966年）
|location={{ROC-TW}}[[台北市]][[北投区]]陽明路二段15号
|open=
|cost=
|website=
|reg_url=https://nchdb.boch.gov.tw/assets/overview/monument/20050614000001
}}
'''中山楼'''（'''{{lang-zh-tw|中山樓}}'''）は、[[中華民国]]（[[台湾]]）[[台北市]]郊外の[[陽明山]]にある[[多目的ホール]]。[[国民大会]]の議場などとして使われた。

==概要==
[[中華民国]]の[[国父]]である[[孫文]]（孫中山）の生誕100周年記念事業の一環として1965年10月に建設が開始され、1966年11月12日に完成した<ref>李松林著，《蔣介石的台灣時代》，台北，風雲時代出版，1993年，第229頁</ref><ref name = chungshanhall>[http://chungshanhall.ntl.edu.tw/cht/index.php?code=list&ids=101 陽明山中山樓 > 情報 > 中山樓の歴史] - 中山楼公式ホームページ、2020年3月7日閲覧。</ref>。設計は{{仮リンク|修澤蘭|zh|修澤蘭}}が担当した。

約18,000平方メートルの面積をカバーし、外観は{{仮リンク|中国式建築|zh|中国建筑}}の宮殿風建築様式が採用された。内部は3階建てになっており、収容人数1,800人の中華文化堂（1階）や2,000人収容のレセプションルーム（3階）などを擁する。2階部分は[[蔣介石]]・[[宋美齢]]が別荘として使用していたプライベートエリアや[[台湾海峡危機|台湾海峡有事]]を想定した軍事作戦を立案した作戦会議室などが含まれているため、非公開となっている。

現在は[[国立台湾図書館]]の[[陽明山管理局|陽明山中山楼管理所（管理事務所）]]が管理している。

完成後は建物内の中華文化堂が[[国民大会]]の議場として用いられ、[[中華民国総統|総統]]・[[中華民国副総統|副総統]]が{{仮リンク|中華民国総統及び副総統の直接選挙|zh|中華民國總統及副總統在臺灣之公民直接選舉與罷免|label = 直接選挙}}されるようになった[[1996年中華民国総統選挙|1996年]]以前は国民大会代表（国大代表）による[[間接選挙]]（[[1966年中華民国総統選挙|1966年]]から[[1990年中華民国総統選挙|1990年]]まで）が行われた。また、[[中華民国憲法]]の効力を事実上停止していた[[動員戡乱時期臨時条款]]の廃止と[[中華民国憲法増修条文]]の制定による'''[[万年国会]]'''終結を決定付けた第1期国民大会第2次臨時会議（1991年4月開催）の会場として、[[台湾の民主化|中華民国（台湾）民主化]]の舞台ともなった。

中山楼は政治の中心地としての役割だけでなく、諸外国の中華民国駐在大使ら外交官や国内外の賓客を接待する施設としても用いられたほか、[[新台湾ドル]]や郵便切手の図柄としても登場したため、中華民国を象徴する重要施設としての地位を確立した<ref>[http://www.currency.cbc.gov.tw/a1/T02.html 中央銀行新台幣介紹] {{webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160824061033/http://www.currency.cbc.gov.tw/a1/T02.html |date=2016-08-24 }}</ref>。

==歴史==
=== 建設 ===
[[File:Chung-Shan Building face 20160320.jpg|250px|right|thumb|正面]]
[[File:1966 Chung-Shan Building inscribed board with Chiang Kai-shek's calligraphy 20160320.jpg|250px|right|thumb|蔣介石による扁額]]
中山楼は孫文生誕100周年（1966年）記念の事業の一環として、[[中華民国総統]]・[[蔣介石]]の発案で建設されることになった。その狙いは、盛大な祝賀式典の開催以外にも、深く人の心に入り込み、永久に伝えられていくような記念建築物を建造し、国父（孫文）の功跡を称えることにあった。

1964年9月1日、「中華民国各界国父生誕百年記念準備委員会」が設置され、[[国立国父紀念館]]の建設を決定した。そして、1965年2月初めの準備委員会第6回会議で蔣介石は陽明山国防研究院図書館付近に小規模の記念建築物を建てることを決定し、「中山樓」と命名した。建設工事は[[国軍退除役官兵輔導委員会]]栄民工程処が請負った<ref>{{cite book|author=曾一士總編輯|title=中山樓之美|year=2003|publisher=國立國父紀念館|location=臺北市|isbn=9789570228366}}</ref>。

===国民大会議場として===
[[File:Chung-Shan Building, Taipei City; March 2016 (11).jpg|250px|right|thumb|1972年から2005年まで国民大会の議場として使用された中華文化堂]]
中山楼が完成した後、楼内の中華文化堂は収容人数1,800人という規模を生かして国民大会の議場<ref name = chungshanhall/>となり、2005年に国民大会が活動を「凍結」するまで使われた。

なお、1949年の[[中華民国政府遷台|遷台]]以前は、[[中華民国の首都|首都]]・[[南京市 (中華民国)|南京]]の[[南京人民大会堂|国民大会堂]]で[[制憲国民大会]]と{{仮リンク|第1期国民大会第1次会議|zh|第一届国民大会第一次会议}}が開催されていたが、遷台以降は中山楼が完成するまでは[[台北市|台北]]の[[中山堂]]が国民大会の議場として使用されていた。

==脚注==
<references />
==関連項目==
* [[国民大会]]
==外部リンク==
* [http://chungshanhall.ntl.edu.tw/jp/index.php 陽明山中山樓公式ホームページ]{{ja icon}}
{{DEFAULTSORT:ちゆうさんろう}}
[[Category:議事堂]]
[[Category:国民大会]]
[[Category:台湾の建築物]]
[[Category:台湾の古跡|北]]
[[Category:北投区]]
[[Category:台湾の観光地]]
[[Category:1966年竣工の建築物]]

title: 中山楼 · 中山樓

等級: 直轄市定古跡

位置: 中華民国（台湾）台北市北投区陽明路二段15号


text:
# Elecciones generales de Italia de 1913
Las elecciones generales se celebraron en el Reino de Italia el 26 de octubre de 1913, con una segunda ronda de votación el 2 de noviembre. Los Liberales (el ex Ministeriali) retuvieron por poco una mayoría absoluta en la Cámara de Diputados, mientras que el Partido Radical emergió como el mayor bloque de oposición. A ambos grupos les fue particularmente bien en el sur de Italia, mientras que el Partido Socialista Italiano ganó ocho escaños y fue el partido más grande de Emilia-Romaña. Sin embargo, la elección marcó el comienzo del declive del establishment liberal.

## Reforma electoral
Los cambios realizados en 1912 ampliaron el derecho a voto para incluir a todos los hombres alfabetizados de 21 años o más que habían servido en las fuerzas armadas. Para los mayores de 30 años, se abolió el requisito de alfabetización. Esto elevó el número de votantes inscritos de 2.930.473 en 1909 a 8.443.205. El sistema electoral siguió siendo de distritos electorales uninominales con votación por mayoría celebrando una segunda vuelta en caso de ser necesario.

## Contexto histórico
Las dos facciones parlamentarias históricas, la izquierda liberal y progresista y la derecha conservadora y monárquica, formaron un solo grupo liberal y centrista, conocido como Unión Liberal, bajo el liderazgo de Giovanni Giolitti. Este fenómeno, conocido en italiano como Trasformismo (en un periódico satírico, el primer ministro fue representado como un camaleón), eliminó efectivamente las diferencias políticas en el Parlamento, que estaba dominado por un bloque liberal poco distinguido con una mayoría aplastante hasta después de la Primera Guerra Mundial. Dos facciones parlamentarias se alternaron en el gobierno, una dirigida por Sidney Sonnino y la otra, con mucho la mayor de las dos, por Giolitti. En ese momento, los liberales gobernaron en alianza con los radicales, los demócratas y, finalmente, los socialistas reformistas. Esta alianza gobernó contra dos opositores más pequeños: Los Clericales, compuestos por algunos políticos de orientación vaticana, El Extremo, formado por la facción socialista que representaba una izquierda real en un concepto actual.

## Partidos y líderes
| Partido | Partido                                       | Ideología                             | Líder               |
| ------- | --------------------------------------------- | ------------------------------------- | ------------------- |
|         | Unión Liberal (UL)                            | Liberalismo, Centrismo                | Giovanni Giolitti   |
|         | Partido Socialista Italiano (PSI)             | Socialismo, Socialismo revolucionario | Costantino Lazzari  |
|         | Partido Radical Italiano (PR)                 | Radicalismo, Republicanismo           | Ettore Sacchi       |
|         | Partido Democrático Constitucional (PDC)      | Socioliberalismo, Liberalismo         | Varios              |
|         | Unión Electoral Católica Italiana (UECI)      | Clericalismo, Democracia cristiana    | Ottorino Gentiloni  |
|         | Partido Socialista Reformista Italiano (PSRI) | Socialdemocracia, Reformismo          | Leonida Bissolati   |
|         | Partido Democrático (PD)                      | Socioliberalismo, Socialdemocracia    | Varios              |
|         | Partido Republicano Italiano (PRI)            | Republicanismo, Radicalismo           | Napoleone Colajanni |
|         | Católicos Conservadores (CC)                  | Realismo, Clericalismo                | Varios              |

## Coaliciones
| Coalición | Coalición | Partidos                                      | Partidos                          |
| --------- | --------- | --------------------------------------------- | --------------------------------- |
|           | Mayoría   |                                               | Unión Liberal (UL)                |
|           | Mayoría   | Partido Radical Italiano (PR)                 |                                   |
|           | Mayoría   | Partido Democrático Constitucional (PDC)      |                                   |
|           | Mayoría   | Unión Electoral Católica Italiana (UECI)      |                                   |
|           | Mayoría   | Partido Democrático (PD)                      |                                   |
|           | Mayoría   | Católicos Conservadores (CC)                  |                                   |
|           | Oposición |                                               | Partido Socialista Italiano (PSI) |
|           | Oposición | Partido Socialista Reformista Italiano (PSRI) |                                   |
|           | Oposición | Partido Republicano Italiano (PRI)            |                                   |

## Resultados
| Partido                            | Partido                                | Votos     | %     | Escaños | +/−   |
| ---------------------------------- | -------------------------------------- | --------- | ----- | ------- | ----- |
|                                    | Unión Liberal                          | 2.387.947 | 47,62 | 270     | Nuevo |
|                                    | Partido Socialista Italiano            | 883.409   | 17,62 | 52      | +11   |
|                                    | Partido Radical Italiano               | 522.522   | 10,42 | 62      | +14   |
|                                    | Partido Democrático Constitucional     | 277.251   | 5,53  | 29      | Nuevo |
|                                    | Unión Electoral Católica Italiana      | 212.319   | 4,23  | 20      | +2    |
|                                    | Partido Socialista Reformista Italiano | 196.406   | 3,92  | 19      | Nuevo |
|                                    | Partido Democrático                    | 138.967   | 2,77  | 11      | Nuevo |
|                                    | Partido Republicano Italiano           | 102.102   | 2,04  | 8       | −15   |
|                                    | Católicos Conservadores                | 89.630    | 1,79  | 9       | Nuevo |
|                                    | Republicanos disidentes                | 71.564    | 1,43  | 9       | Nuevo |
|                                    | Socialistas Independientes             | 67.133    | 1,34  | 8       | Nuevo |
|                                    | Radicales disidentes                   | 65.671    | 1,31  | 11      | Nuevo |
| Votos válidos                      | Votos válidos                          | 5.014.921 | 98,32 | –       | –     |
| Votos inválidos/en blanco          | Votos inválidos/en blanco              | 85.694    | 1,68  | –       | –     |
| Total                              | Total                                  | 5.100.615 | 100   | 508     | ±0    |
| Votantes registrados/participación | Votantes registrados/participación     | 8.443.205 | 60,41 | –       | –     |
| Fuente: Nohlen & Stöver            |                                        |           |       |         |       |

| \| Voto popular \| Voto popular \| Voto popular \| Voto popular \| Voto popular \| \| ------------ \| ------------ \| ------------ \| ------------ \| ------------ \| \| \| \| \| \| \| \| UL \| UL \| \| 47.62 % \| 47.62 % \| \| PSI \| PSI \| \| 17.62 % \| 17.62 % \| \| PR \| PR \| \| 10.42 % \| 10.42 % \| \| PDC \| PDC \| \| 5.53 % \| 5.53 % \| \| UECI \| UECI \| \| 4.23 % \| 4.23 % \| \| PSRI \| PSRI \| \| 3.92 % \| 3.92 % \| \| PD \| PD \| \| 2.77 % \| 2.77 % \| \| PRI \| PRI \| \| 2.04 % \| 2.04 % \| \| CC \| CC \| \| 1.79 % \| 1.79 % \| \| Otros \| Otros \| \| 4.08 % \| 4.08 % \| |       |  |         |         |
| Voto popular                                                                                |       |  |         |         |
|                                                                                |       |  |         |         |
| UL                                                                                | UL    |  | 47.62 % | 47.62 % |
| PSI                                                                                | PSI   |  | 17.62 % | 17.62 % |
| PR                                                                                | PR    |  | 10.42 % | 10.42 % |
| PDC                                                                                | PDC   |  | 5.53 %  | 5.53 %  |
| UECI                                                                                | UECI  |  | 4.23 %  | 4.23 %  |
| PSRI                                                                                | PSRI  |  | 3.92 %  | 3.92 %  |
| PD                                                                                | PD    |  | 2.77 %  | 2.77 %  |
| PRI                                                                                | PRI   |  | 2.04 %  | 2.04 %  |
| CC                                                                                | CC    |  | 1.79 %  | 1.79 %  |
| Otros                                                                                | Otros |  | 4.08 %  | 4.08 %  |

| \| Escaños parlamentarios \| Escaños parlamentarios \| Escaños parlamentarios \| Escaños parlamentarios \| Escaños parlamentarios \| \| ---------------------- \| ---------------------- \| ---------------------- \| ---------------------- \| ---------------------- \| \| \| \| \| \| \| \| UL \| UL \| \| 53.15 % \| 53.15 % \| \| PR \| PR \| \| 12.20 % \| 12.20 % \| \| PSI \| PSI \| \| 10.24 % \| 10.24 % \| \| PDC \| PDC \| \| 5.71 % \| 5.71 % \| \| UECI \| UECI \| \| 3.94 % \| 3.94 % \| \| PSRI \| PSRI \| \| 3.74 % \| 3.74 % \| \| PD \| PD \| \| 2.17 % \| 2.17 % \| \| CC \| CC \| \| 1.77 % \| 1.77 % \| \| PRI \| PRI \| \| 1.57 % \| 1.57 % \| \| Otros \| Otros \| \| 5.51 % \| 5.51 % \| |       |  |         |         |
| Escaños parlamentarios                                                                                |       |  |         |         |
|                                                                                |       |  |         |         |
| UL                                                                                | UL    |  | 53.15 % | 53.15 % |
| PR                                                                                | PR    |  | 12.20 % | 12.20 % |
| PSI                                                                                | PSI   |  | 10.24 % | 10.24 % |
| PDC                                                                                | PDC   |  | 5.71 %  | 5.71 %  |
| UECI                                                                                | UECI  |  | 3.94 %  | 3.94 %  |
| PSRI                                                                                | PSRI  |  | 3.74 %  | 3.74 %  |
| PD                                                                                | PD    |  | 2.17 %  | 2.17 %  |
| CC                                                                                | CC    |  | 1.77 %  | 1.77 %  |
| PRI                                                                                | PRI   |  | 1.57 %  | 1.57 %  |
| Otros                                                                                | Otros |  | 5.51 %  | 5.51 %  |

### Primer partido por región
| Región           | 1er Lugar | 1er Lugar | 2.º Lugar | 2.º Lugar | 3er Lugar | 3er Lugar |
| ---------------- | --------- | --------- | --------- | --------- | --------- | --------- |
| Abruzzi e Molise |           | UL        |           | PSI       |           | PR        |
| Apulia           |           | UL        |           | PSI       |           | PR        |
| Basilicata       |           | UL        |           | PR        |           | PSI       |
| Calabria         |           | UL        |           | PR        |           | PSI       |
| Campania         |           | UL        |           | PR        |           | PSI       |
| Emilia-Romaña    |           | PSI       |           | UL        |           | PR        |
| Lacio            |           | UL        |           | PSI       |           | PR        |
| Liguria          |           | UL        |           | PSI       |           | PR        |
| Lombardía        |           | PSI       |           | UL        |           | PR        |
| Marcas           |           | UL        |           | PSI       |           | PR        |
| Piamonte         |           | UL        |           | PSI       |           | PR        |
| Cerdeña          |           | UL        |           | PSI       |           | PR        |
| Sicilia          |           | UL        |           | PR        |           | PSI       |
| Toscana          |           | PSI       |           | UL        |           | PR        |
| Umbría           |           | PSI       |           | UL        |           | PR        |
| Véneto           |           | UL        |           | PSI       |           | PR        |

title: Elecciones generales de Italia de 1913

wikitext:
{{Ficha de elección
|país                = Reino de Italia
|variante            =
|ancho               = 53
|lugar               =
|nombre_elección     = Elecciones generales de 1913
|fecha_elección      = Domingo {{fecha|26|10|1913}}
Domingo {{fecha|2|11|1913}}
|endisputa           = '''508 escaños en la [[Cámara de Diputados (Italia)|Cámara de Diputados]]'''
255 escaños necesarios para la mayoría absoluta
|endisputa2          =
|período             = 1913-1919
|elección_anterior   = Elecciones generales de Italia de 1909
|fecha_anterior      = 1909
|siguiente_elección  = Elecciones generales de Italia de 1919
|siguiente_fecha     = 1919
|tipo                = [[Cámara de Diputados (Italia)|Generales]]
|campaña             =
|debate              =

|habitantes          =
|registrados         = 8443205
|votantes            = 5100615
|participación       = 60.41
|participación_ref   =
|participación_ant   = 64.96
|color_participación =
|válidos             = 5014921
|blancos             =
|nulos               = 85694

|imagen1             = File:Giovanni Giolitti.jpg
|color1              = {{Color político|Unión Liberal (Italia)}}
|partido1            = [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
|líder1              = [[Giovanni Giolitti]]
|votos1              = 2387947
|votos1_ant          = 1103319
|porcentaje1         = 47.62
|escaños1            = 270
|escaños1_ant        = 373

|imagen2             = File:Costantino Lazzari.jpeg
|color2              = {{Color político|Partido Socialista Italiano}}
|partido2            = [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
|líder2              = [[Costantino Lazzari]]
|votos2              = 883409
|votos2_ant          = 347615
|porcentaje2         = 17.62
|escaños2            = 52
|escaños2_ant        = 41

|imagen3             = File:Ettore Sacchi.jpeg
|color3              = {{Color político|Partido Radical Italiano}}
|partido3            = [[Partido Radical Italiano|PRI]]
|líder3              = [[Ettore Sacchi]]
|votos3              = 522522
|votos3_ant          = 181242
|porcentaje3         = 10.42
|escaños3            = 62
|escaños3_ant        = 48

|imagen4             =
|color4              = {{Color político|Partido Democrático Constitucional (Italia)}}
|partido4            = [[Partido Democrático Constitucional (Italia)|PDC]]
|líder4              = Varios
|votos4              = 277251
|votos4_ant          =
|porcentaje4         = 5.53
|escaños4            = 29
|escaños4_ant        =

|imagen5             = File:Vincenzo Ottorino Gentiloni.jpg
|color5              = {{Color político|Unión Electoral Católica Italiana}}
|partido5            = [[Unión Electoral Católica Italiana|UECI]]
|líder5              = [[Ottorino Gentiloni]]
|votos5              = 212319
|votos5_ant          = 73015
|porcentaje5         = 4.23
|escaños5            = 20
|escaños5_ant        = 18

|imagen6             = File:Leonida Bissolati.png
|color6              = {{Color político|Partido Socialista Reformista Italiano}}
|partido6            = [[Partido Socialista Reformista Italiano|PSRI]]
|líder6              = [[Leonida Bissolati]]
|votos6              = 196406
|votos6_ant          =
|porcentaje6         = 3.92
|escaños6            = 19
|escaños6_ant        =

|mapa_título         =
|mapa                =
|mapa_tamaño         =
|leyenda_mapa1       =
|leyenda_mapa2       =
|mapa_subtítulo      =
|mapa2_título        =
|mapa2               =
|mapa2_tamaño        =
|leyenda_mapa1_2     =
|leyenda_mapa2_2     =
|mapa2_subtítulo     =
|diagrama_título     = Distribución de Escaños en la Cámara de Diputados
|diagrama            = File:Italian Parliament, 1913.svg
|diagrama_tamaño     = 300px
|leyenda1            = {{Legend|#ED1B34|PSI|texto2=52}}{{Legend|#00542E|PR|texto2=52}}{{Legend|#3CB371|PRI|texto2=8}}{{Legend|#347235|Disidentes Radicales|texto2=11}}{{Legend|#72C854|Disidentes Republicanos|texto2=9}}{{Legend|#FFC0CB|PSRI|texto2=19|color2=black}}
|leyenda2            = {{Legend|#FF8282|PD|texto2=11}}{{Legend|#000000|UECI|texto2=20}}{{Legend|#1560BD|CC|texto2=9}}{{Legend|#6495ED|PDC|texto2=29}}{{Legend|#0047AB|UL|texto2=270}}
|diagrama2_título    =
|diagrama2           =
|diagrama2_tamaño    =
|leyenda1_2          =
|leyenda2_2          =

|cargo               = [[Archivo:Coat of arms of the Kingdom of Italy (1890).svg|40px]]
[[Primer Ministro de Italia|Presidente del Consejo de Ministros del Reino de Italia]]
|predecesor          = [[Giovanni Giolitti]]
|partido_predecesor  = [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
|sucesor             = [[Giovanni Giolitti]]
|partido_sucesor     = [[Unión Liberal (Italia)|UL]]

|sitio_web           =
}}
Las '''elecciones generales''' se celebraron en el [[Reino de Italia (1861-1946)|Reino de Italia]] el 26 de octubre de 1913, con una segunda ronda de votación el 2 de noviembre.<ref name=NS>[[Dieter Nohlen]] & Philip Stöver (2010) ''Elections in Europe: A data handbook'', p1047 {{ISBN|978-3-8329-5609-7}}</ref> Los [[Unión Liberal (Italia)|Liberales]] (el ex ''Ministeriali'') retuvieron por poco una mayoría absoluta en la [[Cámara de Diputados (Italia)|Cámara de Diputados]], mientras que el [[Partido Radical Italiano|Partido Radical]] emergió como el mayor bloque de oposición. A ambos grupos les fue particularmente bien en el [[sur de Italia]], mientras que el [[Partido Socialista Italiano]] ganó ocho escaños y fue el partido más grande de [[Emilia-Romaña]].<ref name="Corbetta">Piergiorgio Corbetta; Maria Serena Piretti, ''Atlante storico-elettorale d'Italia'', Zanichelli, [[Bologna]] 2009</ref> Sin embargo, la elección marcó el comienzo del declive del establishment liberal.

== Reforma electoral ==
Los cambios realizados en 1912 ampliaron el derecho a voto para incluir a todos los hombres alfabetizados de 21 años o más que habían servido en las fuerzas armadas. Para los mayores de 30 años, se abolió el requisito de alfabetización.<ref name=NS2>Nohlen & Stöver, p1031</ref> Esto elevó el número de votantes inscritos de 2.930.473 en [[Elecciones generales de Italia de 1909|1909]] a 8.443.205.<ref>Nohlen & Stöver, p1050</ref> El sistema electoral siguió siendo de distritos electorales uninominales con votación por mayoría celebrando una segunda vuelta en caso de ser necesario.<ref name=NS2/>

== Contexto histórico ==
Las dos facciones parlamentarias históricas, la [[Izquierda histórica|izquierda]] liberal y progresista y la [[Derecha histórica|derecha]] conservadora y monárquica, formaron un solo grupo liberal y centrista, conocido como [[Unión Liberal (Italia)|Unión Liberal]], bajo el liderazgo de [[Giovanni Giolitti]]. Este fenómeno, conocido en italiano como ''[[Trasformismo]]'' (en un periódico satírico, el primer ministro fue representado como un [[camaleón]]), eliminó efectivamente las diferencias políticas en el Parlamento, que estaba dominado por un bloque liberal poco distinguido con una mayoría aplastante hasta después de la [[Primera Guerra Mundial]]. Dos facciones parlamentarias se alternaron en el gobierno, una dirigida por [[Sidney Sonnino]] y la otra, con mucho la mayor de las dos, por Giolitti. En ese momento, los liberales gobernaron en alianza con los [[Partido Radical Italiano|radicales]], los [[Partido Democrático Constitucional (Italia)|demócratas]] y, finalmente, los [[Partido Socialista Reformista Italiano|socialistas reformistas]].<ref name="Italian Liberal Party">[http://concise.britannica.com/ebc/article-9368300/Italian-Liberal-Party Italian Liberal Party](en inglés) {{Wayback|url=http://concise.britannica.com/ebc/article-9368300/Italian-Liberal-Party |date=20061121013656 }}, Britannica Concise</ref> Esta alianza gobernó contra dos opositores más pequeños: [[Unión Electoral Católica Italiana|Los Clericales]], compuestos por algunos políticos de orientación [[vaticana]], [[Extrema izquierda histórica|El Extremo]], formado por la facción [[socialista]] que representaba una [[Izquierda política|izquierda]] real en un concepto actual.<ref name="Italian Liberal Party"/>

== Partidos y líderes ==
{| class=wikitable style=text-align:left
|-
!colspan=2|Partido
!Ideología
!Líder
|-
| bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| [[Unión Liberal (Italia)|Unión Liberal]] (UL)
| [[Liberalismo]], [[Centro político|Centrismo]]
| [[Giovanni Giolitti]]
|-
| bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| [[Partido Socialista Italiano]] (PSI)
| [[Socialismo]], [[Socialismo revolucionario]]
| [[Costantino Lazzari]]
|-
| bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| [[Partido Radical Italiano]] (PR)
| [[Radicalismo]], [[Republicanismo]]
| [[Ettore Sacchi]]
|-
| bgcolor="{{Color político|Partido Democrático Constitucional (Italia)}}" |
| [[Partido Democrático Constitucional (Italia)|Partido Democrático Constitucional]] (PDC)
| [[Socioliberalismo]], [[Liberalismo]]
| Varios
|-
| bgcolor="{{Color político|Unión Electoral Católica Italiana}}" |
| [[Unión Electoral Católica Italiana]] (UECI)
| [[Clericalismo]], [[Democracia cristiana]]
| [[Ottorino Gentiloni]]
|-
| bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Reformista Italiano}}" |
| [[Partido Socialista Reformista Italiano]] (PSRI)
| [[Socialdemocracia]], [[Reformismo]]
| [[Leonida Bissolati]]
|-
| bgcolor="salmon" |
| [[Partido Democrático (Italia, 1913)|Partido Democrático]] (PD)
| [[Socioliberalismo]], [[Socialdemocracia]]
| Varios
|-
| bgcolor="{{Color político|Partido Republicano Italiano}}" |
| [[Partido Republicano Italiano]] (PRI)
| [[Republicanismo]], [[Radicalismo]]
| [[Napoleone Colajanni]]
|-
| bgcolor="#1560BD" |
| [[Católicos Conservadores]] (CC)
| [[Realismo (royalisme)|Realismo]], [[Clericalismo]]
| Varios
|}

== Coaliciones ==
{| class=wikitable style=text-align:left
|-
!colspan=2|Coalición
!colspan=2|Partidos
|-
| rowspan="6" bgcolor="#8FBFEB"|
| rowspan="6" | '''Mayoría'''
| bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| style="text-align:left;"| [[Unión Liberal (Italia)|Unión Liberal]] (UL)
|-
| bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| [[Partido Radical Italiano]] (PR)
|-
| bgcolor="{{Color político|Partido Democrático Constitucional (Italia)}}" |
| style="text-align:left;"| [[Partido Democrático Constitucional (Italia)|Partido Democrático Constitucional]] (PDC)
|-
| bgcolor="{{Color político|Unión Electoral Católica Italiana}}" |
| [[Unión Electoral Católica Italiana]] (UECI)
|-
| bgcolor="salmon" |
| [[Partido Democrático (Italia, 1913)|Partido Democrático]] (PD)
|-
| bgcolor="#1560BD" |
| [[Católicos Conservadores]] (CC)
|-
| rowspan="3" bgcolor="#E16666"|
| rowspan="3" | '''Oposición'''
| bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| style="text-align:left;"| [[Partido Socialista Italiano]] (PSI)
|-
| bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Reformista Italiano}}" |
| [[Partido Socialista Reformista Italiano]] (PSRI)
|-
| bgcolor="{{Color político|Partido Republicano Italiano}}" |
| [[Partido Republicano Italiano]] (PRI)
|}

== Resultados ==
{|class="wikitable" style="text-align:right
|+ {{nowrap|[[Elecciones generales de Italia de 1909#Resultados|←]] Resultados de las elecciones a la [[Cámara de Diputados (Italia)|Cámara de Diputados]] de noviembre de 1913 [[Elecciones generales de Italia de 1919#Resultados|→]]}}
|-
!colspan=2|Partido
!Votos
!%
!Escaños
!+/−
|-
|style="background-color:{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}"|
|align=left|[[Unión Liberal (Italia)|Unión Liberal]]||2.387.947||47,62||270||''Nuevo''
|-
|style="background-color:{{Color político|Partido Socialista Italiano}}"|
|align=left|[[Partido Socialista Italiano]]||883.409||17,62||52||+11
|-
|style="background-color:{{Color político|Partido Radical Italiano}}"|
|align=left|[[Partido Radical Italiano]]||522.522||10,42||62||+14
|-
|style="background-color:{{Color político|Partido Democrático Constitucional (Italia)}}"|
|align=left|[[Partido Democrático Constitucional (Italia)|Partido Democrático Constitucional]]||277.251||5,53||29||''Nuevo''
|-
|style="background-color:{{Color político|Unión Electoral Católica Italiana}}"|
|align=left|[[Unión Electoral Católica Italiana]]||212.319||4,23||20||+2
|-
|style="background-color:{{Color político|Partido Socialista Reformista Italiano}}"|
|align=left|[[Partido Socialista Reformista Italiano]]||196.406||3,92||19||''Nuevo''
|-
|style="background-color:#FF8282"|
|align=left|[[Partido Democrático (Italia, 1913)|Partido Democrático]]||138.967||2,77||11||''Nuevo''
|-
|style="background-color:{{Color político|Partido Republicano Italiano}}"|
|align=left|[[Partido Republicano Italiano]]||102.102||2,04||8||−15
|-
|style="background-color:#1560BD"|
|align=left|[[Católicos Conservadores]]||89.630||1,79||9||''Nuevo''
|-
|style="background-color:#72C854"|
|align=left|Republicanos disidentes||71.564||1,43||9||''Nuevo''
|-
|style="background-color:{{Color político|Partido Socialista Italiano}}"|
|align=left|[[Partido Socialista Italiano|Socialistas Independientes]]||67.133||1,34||8||''Nuevo''
|-
|style="background-color:#347235"|
|align=left|Radicales disidentes||65.671||1,31||11||''Nuevo''
|-
|align=left colspan=2|'''Votos válidos'''||'''5.014.921'''||'''98,32'''||–||–
|-
|align=left colspan=2|Votos inválidos/en blanco||85.694||1,68||–||–
|-
|align=left colspan=2|'''Total'''||'''5.100.615'''||'''100'''||'''508'''||'''±0'''
|-
|align=left colspan=2|Votantes registrados/participación||8.443.205||60,41||–||–
|-
|align=left colspan=6|Fuente: Nohlen & Stöver
|}

{{Bar box
|title=Voto popular
|titlebar=#ddd
|width=550px
|barwidth=500px
|bars=
{{Bar percent|[[Unión Liberal (Italia)|UL]]|{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}|47.62}}
{{Bar percent|[[Partido Socialista Italiano|PSI]]|{{Color político|Partido Socialista Italiano}}|17.62}}
{{Bar percent|[[Partido Radical Italiano|PR]]|{{Color político|Partido Radical Italiano}}|10.42}}
{{Bar percent|[[Partido Democrático Constitucional (Italia)|PDC]]|{{Color político|Partido Democrático Constitucional (Italia)}}|5.53}}
{{Bar percent|[[Unión Electoral Católica Italiana|UECI]]|{{Color político|Unión Electoral Católica Italiana}}|4.23}}
{{Bar percent|[[Partido Socialista Reformista Italiano|PSRI]]|{{Color político|Partido Socialista Reformista Italiano}}|3.92}}
{{Bar percent|[[Partido Democrático (Italia, 1913)|PD]]|salmon|2.77}}
{{Bar percent|[[Partido Republicano Italiano|PRI]]|{{Color político|Partido Republicano Italiano}}|2.04}}
{{Bar percent|[[Católicos Conservadores|CC]]|#1560BD|1.79}}
{{Bar percent|Otros|{{Color político|Otro}}|4.08}}
}}
{{Bar box
|title=Escaños parlamentarios
|titlebar=#ddd
|width=550px
|barwidth=500px
|bars=
{{Bar percent|[[Unión Liberal (Italia)|UL]]|{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}|53.15}}
{{Bar percent|[[Partido Radical Italiano|PR]]|{{Color político|Partido Radical Italiano}}|12.20}}
{{Bar percent|[[Partido Socialista Italiano|PSI]]|{{Color político|Partido Socialista Italiano}}|10.24}}
{{Bar percent|[[Partido Democrático Constitucional (Italia)|PDC]]|{{Color político|Partido Democrático Constitucional (Italia)}}|5.71}}
{{Bar percent|[[Unión Electoral Católica Italiana|UECI]]|{{Color político|Unión Electoral Católica Italiana}}|3.94}}
{{Bar percent|[[Partido Socialista Reformista Italiano|PSRI]]|{{Color político|Partido Socialista Reformista Italiano}}|3.74}}
{{Bar percent|[[Partido Democrático (Italia, 1913)|PD]]|salmon|2.17}}
{{Bar percent|[[Católicos Conservadores|CC]]|#1560BD|1.77}}
{{Bar percent|[[Partido Republicano Italiano|PRI]]|{{Color político|Partido Republicano Italiano}}|1.57}}
{{Bar percent|Otros|{{Color político|Otro}}|5.51}}
}}
=== Primer partido por región ===
{| class="wikitable" style="valign:top;"
! style="width:150px;" | Región
! colspan=2 style="width:80px;" |1er Lugar
! colspan=2 style="width:80px;" |2.º Lugar
! colspan=2 style="width:80px;" |3er Lugar
|-
| [[Abruzzi e Molise]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| align="left" | [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Radical Italiano|PR]]
|-
| [[Apulia]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| align="left" | [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Radical Italiano|PR]]
|-
| [[Basilicata]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| align="left" | [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Radical Italiano|PR]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
|-
| [[Calabria]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| align="left" | [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Radical Italiano|PR]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
|-
| [[Campania]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| align="left" | [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Radical Italiano|PR]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
|-
| [[Emilia-Romaña]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| align="left" | [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Radical Italiano|PR]]
|-
| [[Lacio]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| align="left" | [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Radical Italiano|PR]]
|-
| [[Liguria]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| align="left" | [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Radical Italiano|PR]]
|-
| [[Lombardía]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| align="left" | [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Radical Italiano|PR]]
|-
| [[Marcas]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| align="left" | [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Radical Italiano|PR]]
|-
| [[Piamonte]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| align="left" | [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Radical Italiano|PR]]
|-
| [[Cerdeña]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| align="left" | [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Radical Italiano|PR]]
|-
| [[Sicilia]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| align="left" | [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Radical Italiano|PR]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
|-
| [[Toscana]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| align="left" | [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Radical Italiano|PR]]
|-
| [[Umbría (Italia)|Umbría]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| align="left" | [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Radical Italiano|PR]]
|-
| [[Véneto]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Unión Liberal (Italia)}}" |
| align="left" | [[Unión Liberal (Italia)|UL]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Socialista Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Socialista Italiano|PSI]]
| width="1" bgcolor="{{Color político|Partido Radical Italiano}}" |
| align="left" | [[Partido Radical Italiano|PR]]
|}

== Referencias ==
{{listaref}}

== Enlaces externos ==
{{traducido ref|en|1913 Italian general election}}

{{Control de autoridades}}
[[Categoría:Elecciones generales de Italia|1913]]
[[Categoría:Elecciones en 1913|Italia]]
[[Categoría:Italia en 1913]]

Fecha: Domingo 26 de octubre de 1913 · Domingo 2 de noviembre de 1913

Tipo: Generales

11 PD 20 UECI 9 CC 29 PDC 270 UL

Titular · Giovanni Giolitti · UL: Electo · Giovanni Giolitti · UL


text:
# Diocèse de Kielce
Le diocèse de Kielce (en latin : Dioecesis Kielcensis) est un diocèse catholique de Pologne de la province ecclésiastique de Cracovie dont le siège est situé à Kielce, dans la voïvodie de Sainte-Croix. L'évêque actuel est Jan Piotrowski (en), depuis 2014.

## Historique
Le diocèse de Kielce a été créé une première fois par le pape Pie VII avec la bulle Indefessum personarum regia dignitate fulgentium, le 13 juin 1805, à partir du diocèse de Cracovie dont il est suffragant. Il a été supprimé en 1818. Le premier évêque, Wojciech Górski (1753-1817), a subi l'inimitié des Russes qui, à sa mort, ont supprimé le diocèse qui a été  ajouté à celui de Cracovie. Puis, pour le détacher du contrôle russe, il a été rattaché à l'évêché de Varsovie.
Le diocèse de Kielce est restauré le 28 décembre 1882 par le pape Léon XIII. Le deuxième évêque, Tomasz Teofil Kuliński (1823-1907), a eu des relations harmonieuses avec le gouvernement russe. Le 28 octobre 1925, le diocèse perd des paroisses au profit de l'archidiocèse de Częstochowa pour permettre sa création. Le 25 mars 1992, le diocèse perd des paroisses pour permettre la création du diocèse de Sosnowiec.

## Églises principales de Kielce
L'église de l'Assomption-de-la-Bienheureuse-Vierge-Marie (en polonais : Bazylika Katedralna Wniebowzięcia Najświętszej Marii Panny) de Kielce est la cathédrale du diocèse.
- Basiliques mineures :
  - Basilique du Saint-Sépulcre (en polonais : Bazylika Groby Bożego) de Miechów,
  - Basilique collégiale de la Nativité-de-Notre-Dame (en polonais : Bazylika kolegiacka Narodzenia Najświętszej Marii Panny) de Wiślica,
  - Basilique Saint-Martin (en polonais : Bazylika św. Marcina) de Pacanów.

## Évêques
- Wojciech Górski, du 26 juin 1805 jusqu'au 1er février 1818,
- Tomasz Teofil Kuliński, du 15 mars 1883 jusqu'à sa mort le 8 janvier 1907,
- Augustyn Łosiński, du 7 avril 1910 jusqu'à sa mort le 30 mars 1937,
- Czesław Kaczmarek, du 24 mai 1938 jusqu'à sa mort le 26 août 1963,
- Jan Jaroszewicz, du 20 mars 1967 jusqu'à sa mort le 17 avril 1980,
- Stanisław Szymecki, du 27 mars 1981 jusqu'au 15 mai 1993, puis archevêque de Białystok,
- Kazimierz Ryczan, du 17 juillet 1993 jusqu'à sa retraite le 11 octobre 2014,
- Jan Piotrowski (en), depuis le 11 octobre 2014.

- Évêques auxiliaires :
  - Tomasz Teofil Kuliński, du 23 février 1872 jusqu'au 15 mars 1883, puis évêque,
  - Franciszek Sonik, du 16 décembre 1935 jusqu'au 27 novembre 1957,
  - Szczepan (Stefano) Sobalkowski, du 3 juin 1957 jusqu'au 12 février 1958,
  - Jan Jaroszewicz, du 10 décembre 1957 jusqu'au 20 mars 1967, puis évêque,
  - Edward Jan Muszynski, du 26 octobre 1960 jusqu'au 15 mars 1968,
  - Edward Henryk Materski, du 29 octobre 1968 jusqu'au 6 mars 1981,
  - Jan Gurda, du 7 janvier 1972 jusqu'au 16 janvier 1993,
  - Mieczyslaw Jaworski, du 7 mai 1982 jusqu'au 19 août 2001,
  - Marian Florczyk, depuis le 21 février 1998,
  - Kazimierz Gurda, le 18 décembre 2004 jusqu'au 16 avril 2014,
  - Andrzej Kaleta, depuis le 8 novembre 2017.

wikiname: frwiki

title: Diocèse de Kielce

in_language: fr

wikitext:
{{Infobox Juridiction christianisme
 | nom              = Diocèse de Kielce
{{pl}} ''{{langue|pl|Diecezja kielecka}}''
 | nom latin        = {{lang|la|Dioecesis Kielcensis}}
 | image            = Kielce-Kirche-4.jpg
 | taille image     = 235
 | légende          = La [[cathédrale de l'Assomption de Kielce|cathédrale de l'Assomption]] de [[Kielce]].
 | nom local        =
 | église           = [[Église catholique]] [[Église latine|latine]]
 | rite             = [[Rite romain|romain]]
 | type             = [[diocèse]]
 | création         = [[1882]]
 | suppression      =
 | affiliation      =
 | province         = [[Archidiocèse de Cracovie|Cracovie]]
 | siège            = [[Kielce]]
 | suffragants      = aucun
 | conférence       =
 | évêque           = Jan Piotrowski, depuis 2014
 | langue           = [[polonais]]
[[latin]]
 | calendrier       = [[Calendrier grégorien|grégorien]]
 | paroisses        = 304
 | nb prêtres       = 775
 | religieux        = 138
 | religieuses      = 278
 | pays             = {{Pologne}}
 | territoire       =
 | sup              = 8319
 | population       = 805155
 | date-pop         = 2023
 | pop catho        = 723209
 | date-pop catho   =
 | pourcentage      = 89,8
 | ch               =
 | site             = [https://www.diecezja.kielce.pl/ site du diocèse]
 | carte            = Roman Catholic Diocese of Kielce location map.svg
 | cartesuffragants =
}}

Le '''diocèse de Kielce''' (en latin : ''Dioecesis Kielcensis'') est un diocèse catholique de [[Pologne]] de la [[province ecclésiastique]] de [[Archidiocèse de Cracovie|Cracovie]] dont le siège est situé à [[Kielce]], dans la [[voïvodie de Sainte-Croix]]. L'évêque actuel est {{Lien|langue=en|Jan Piotrowski}}, depuis 2014.

== Historique ==
Le diocèse de Kielce a été créé une première fois par le pape [[Pie VII]] avec la [[Bulle pontificale|bulle]] ''Indefessum personarum regia dignitate fulgentium'', le {{date-|13 juin 1805}}, à partir du [[Archidiocèse de Cracovie|diocèse de Cracovie]] dont il est [[suffragant]]. Il a été supprimé en 1818. Le premier évêque, Wojciech Górski (1753-1817), a subi l'inimitié des Russes qui, à sa mort, ont supprimé le diocèse qui a été  ajouté à celui de Cracovie. Puis, pour le détacher du contrôle russe, il a été rattaché à l'évêché de Varsovie.

Le diocèse de Kielce est restauré le {{date-|28 décembre 1882}} par le pape [[Léon XIII]]. Le deuxième évêque, Tomasz Teofil Kuliński (1823-1907), a eu des relations harmonieuses avec le gouvernement russe. Le {{date-|28 octobre 1925}}, le diocèse perd des paroisses au profit de l'[[archidiocèse de Częstochowa]] pour permettre sa création. Le {{date-|25 mars 1992}}, le diocèse perd des paroisses pour permettre la création du [[diocèse de Sosnowiec]].

== Églises principales de Kielce ==
[[File:Bazylika Grobu Bożego Miechów.jpg|thumb|left|170px|La basilique du Saint-Sépulcre de [[Miechów]].]]
L'église de [[cathédrale de l'Assomption de Kielce|l'Assomption-de-la-Bienheureuse-Vierge-Marie]] (en polonais : ''Bazylika Katedralna Wniebowzięcia Najświętszej Marii Panny'') de [[Kielce]] est la [[cathédrale]] du diocèse.

* [[Basilique mineure|Basiliques mineures]] :
** Basilique du Saint-Sépulcre (en polonais : ''Bazylika Groby Bożego'') de [[Miechów]],
** [[Collégiale de la Nativité-de-Notre-Dame de Wiślica|Basilique collégiale de la Nativité-de-Notre-Dame]] (en polonais : ''Bazylika kolegiacka Narodzenia Najświętszej Marii Panny'') de [[Wiślica]],
** Basilique Saint-Martin (en polonais : ''Bazylika św. Marcina'') de [[Pacanów]].

== Évêques ==
* Wojciech Górski, du {{date-|26 juin 1805}} jusqu'au {{date-|1 février 1818}},
* Tomasz Teofil Kuliński, du {{date-|15 mars 1883}} jusqu'à sa mort le {{date-|8 janvier 1907}},
* Augustyn Łosiński, du {{date-|7 avril 1910}} jusqu'à sa mort le {{date-|30 mars 1937}},
* Czesław Kaczmarek, du {{date-|24 mai 1938}} jusqu'à sa mort le {{date-|26 août 1963}},
* Jan Jaroszewicz, du {{date-|20 mars 1967}} jusqu'à sa mort le {{date-|17 avril 1980}},
* Stanisław Szymecki, du {{date-|27 mars 1981}} jusqu'au {{date-|15 mai 1993}}, puis [[Archidiocèse de Białystok|archevêque de Białystok]],
* Kazimierz Ryczan, du {{date-|17 juillet 1993}} jusqu'à sa retraite le {{date-|11 octobre 2014}},
* {{Lien|langue=en|Jan Piotrowski}}, depuis le {{date-|11 octobre 2014}}.

* Évêques auxiliaires :
** Tomasz Teofil Kuliński, du {{date-|23 février 1872}} jusqu'au {{date-|15 mars 1883}}, puis évêque,
** Franciszek Sonik, du {{date-|16 décembre 1935}} jusqu'au {{date-|27 novembre 1957}},
** Szczepan (Stefano) Sobalkowski, du {{date-|3 juin 1957}} jusqu'au {{date-|12 février 1958}},
** Jan Jaroszewicz, du {{date-|10 décembre 1957}} jusqu'au {{date-|20 mars 1967}}, puis évêque,
** Edward Jan Muszynski, du {{date-|26 octobre 1960}} jusqu'au {{date-|15 mars 1968}},
** Edward Henryk Materski, du {{date-|29 octobre 1968}} jusqu'au {{date-|6 mars 1981}},
** Jan Gurda, du {{date-|7 janvier 1972}} jusqu'au {{date-|16 janvier 1993}},
** Mieczyslaw Jaworski, du {{date-|7 mai 1982}} jusqu'au {{date-|19 août 2001}},
** Marian Florczyk, depuis le {{date-|21 février 1998}},
** Kazimierz Gurda, le {{date-|18 décembre 2004}} jusqu'au {{date-|16 avril 2014}},
** Andrzej Kaleta, depuis le {{date-|8 novembre 2017}}.

== Annexes ==
{{Autres projets|commons=Category:Roman Catholic Diocese of Kielce}}
=== Articles connexes ===
* [[Chemin de Petite-Pologne]]
* [[Église catholique en Pologne]]
* [[Liste des diocèses catholiques de Pologne]]

=== Liens externes ===
* {{Autorité}}
* {{Bases}}
* {{Dictionnaires}}
* {{pl}} [https://www.diecezja.kielce.pl/ Site officiel du diocèse]
* [http://www.newadvent.org/cathen/08636a.htm Diocèse de Kielce], Andrew Shipman, ''[[Catholic Encyclopedia]]'', Vol. 8. New York, [[D. Appleton & Company|Robert Appleton Company]], 1910, New Advent

{{Portail|catholicisme|Pologne}}

[[Catégorie:Diocèse catholique en Pologne|Kielce]]
[[Catégorie:Diocèse érigé par Pie VII|Kielce]]
[[Catégorie:Kielce]]
[[Catégorie:Province ecclésiastique de Cracovie]]

title: Informations générales

Pays: Pologne

Église: Église catholique latine

Rite liturgique: romain

Type de juridiction: diocèse

Province ecclésiastique: Cracovie

Siège: Kielce

Diocèses suffragants: aucun

Titulaire actuel: Jan Piotrowski, depuis 2014

Langue(s) liturgique(s): polonais · latin

Calendrier: grégorien

title: Statistiques

Site web: site du diocèse

Statistiques: .html (en) Notice sur www.catholic-hierarchy.org


text:
# مسجد آران
مسجد آران مربوط به دوره قاجار است و در شهرستان تیران و کرون، شهر رضوانشهر، خیابان طالقانی، محله آران واقع شده و این اثر در تاریخ ۶ اسفند ۱۳۸۵ با شمارهٔ ثبت ۱۷۴۸۵ به‌عنوان یکی از آثار ملی ایران به ثبت رسیده است.

wikiname: fawiki

title: مسجد آران

in_language: fa

wikitext:
{{جعبه اطلاعات جای‌های تاریخی ایران
| نام              = مسجد آران
| روی‌نقشه          = آری
| عرض‌جغرافیایی     =
| طول‌جغرافیایی     =
| تصویر            =
| اندازه تصویر     = 250
| عنوان تصویر      =
| استان            =[[استان اصفهان]]
| شهرستان          =[[شهرستان تیران و کرون]]
| بخش              =
| نام محلی         =
| نام‌های دیگر      =
| نام‌های قدیمی     =
| نوع بنا          =
| سال‌های مرمت      =
| کاربری           = [[مذهبی]]
| کاربری کنونی     =
| دیرینگی          = [[دوره قاجار]]
| شماره ثبت        = ۱۷۴۸۵
| تاریخ ثبت ملی    = {{جلالی حروف|۰۶|۱۲|۱۳۸۵|پیوند=نه}}
| دوره ساخت اثر    = [[دوره قاجار]]
| بانی اثر         =
| مالک اثر         =
| مالک فعلی اثر    =
| شماره ثبت یونسکو =
| تاریخ ثبت یونسکو =
| امکان بازدید     =
| شماره تلفن       =
| وبگاه            =
| پانویس           =
}}'''مسجد آران''' مربوط به [[دوره قاجار]] است و در [[شهرستان تیران و کرون]]، شهر رضوانشهر، خیابان طالقانی، محله آران واقع شده و این اثر در تاریخ {{جلالی حروف|۰۶|۱۲|۱۳۸۵|پیوند=نه}} با شمارهٔ ثبت ۱۷۴۸۵ به‌عنوان یکی از [[فهرست آثار ملی ایران|آثار ملی ایران]] به ثبت رسیده است.<ref>{{یادکرد وب |نشانی=http://iranshahrpedia.com/static/view/page/cultural-heritage-reports |عنوان=دانشنامهٔ تاریخ معماری و شهرسازی ایران‌شهر |نشانی بایگانی=https://web.archive.org/web/20191006234339/http://iranshahrpedia.com/docs/Asar-e%20Sabti%20(Up%20to%2026666)%20(Version%2090%2008%2029).zip |تاریخ بایگانی=۶ اکتبر ۲۰۱۹|ناشر=وزارت راه و شهرسازی |تاریخ بازدید=۱۰ اکتبر ۲۰۱۹ |پیوند مرده=خیر}}</ref>

== جستارهای وابسته ==
* [[فهرست آثار ملی ایران]]
* [[سازمان میراث فرهنگی، صنایع دستی و گردشگری]]

== منابع ==
{{پانویس}}
{{آثار باستانی ایران-خرد}}

[[رده:آثار دوره قاجاریان در شهرستان تیران و کرون]]
[[رده:مسجدهای تاریخی شهرستان تیران و کرون]]

title: مسجد آران

نام: مسجد آران

کشور: ایران

استان: استان اصفهان

شهرستان: شهرستان تیران و کرون

title: اطلاعات اثر

کاربری: مذهبی

دیرینگی: دوره قاجار

دورهٔ ساخت اثر: دوره قاجار

title: اطلاعات ثبتی

شمارهٔ ثبت: ۱۷۴۸۵

تاریخ ثبت ملی: ۶ اسفند ۱۳۸۵