text:
# Проспекти Києва
Проспекти Києва, на відміну від вулиць і бульварів, — відносно молоді. Як правило, це широкі жваві магістралі, що проходять в нових районах Києва. Станом на 2010 рік їх 31.
Проспекти проходять через місто, з'єднують між собою різні його ділянки, перетинаючи на своєму шляху безліч різних вулиць. Більшість з них розташовані на правому березі Дніпра, але є й такі, які були побудовані на лівобережжі. Найбільший проспект на Лівому березі — Броварський проспект. Окрім нього тут проходять такі проспекти Києва як: проспект Миру, проспект Леоніда Каденюка. Проспект Миколи Бажана та інші.
Уздовж деяких проспектів Києва розташовані низкою магазини, житлові будинки, розважальні центри і різні установи. Інші ж тягнуться через зелені райони міста.

## Перелік проспектів
| Назва                  | Довжина, км | Розташування                                                                                | Зображення |
| ---------------------- | ----------- | ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ | ---------- |
| Миколи Бажана          | 6,15        | Розташований у Дарницькому районі Києва. Пролягає від Південного мосту до Харківської площі. Є частиною Малої Окружної дороги.                                                                   |            |
| Степана Бандери        | 4,0         | Пролягає від вулиць Куренівської й Кирилівської до Північного мосту.                                                                                |            |
| Берестейський          | 12          | Проспект у Шевченківському, Солом'янському та Святошинському районах Києва. Пролягає від Галицької площі до Берестейського шосе.                                                                 |            |
| Броварський            | 13,5        | Простягається від мосту Метро до межі міста Бровари.                                                                                |            |
| Георгія Нарбута        | 1,3         | Пролягає від Броварського проспекту до Воскресенськиого проспекту                                                                                |            |
| Відрадний              | 3           | Пролягає від Ніжинської та Гарматної вулиць до залізничного шляхопроводу та вулиці Дев'ятого Травня. Проходить через Солом'янський район.                                                        |            |
| Воскресенський         | 3,4         | Пролягає від вулиці Воскресенської і парку «Перемога» до проспекту Романа Шухевича і Керченської площі Проходить через Дніпровський район.                                                       |            |
| Леоніда Каденюка       | 2,2         | Пролягає від Дарницької площі до вулиці Гетьмана Павла Полуботка.                                                                                |            |
| Академіка Глушкова     | 6,1         | Пролягає від Голосіївського проспекту і Васильківської вулиці до міської межі і шосе на Одесу.                                                                                |            |
| Голосіївський          | 4,1         | Пролягає від залізничного шляхопроводу до проспекту Академіка Глушкова.                                                                                |            |
| Георгія Гонгадзе       | 1,2         | Проспект в житловому масиві Виноградар (Подільський район). Пролягає від проспекту Правди до проспекту Свободи.                                                                                |            |
| Петра Григоренка       | 2,75        | Пролягає від вулиці Анни Ахматової до проспекту Миколи Бажана.                                                                                |            |
| Любомира Гузара        | 2,2         | Пролягає від Гарматної вулиці до залізничного мосту.                                                                                |            |
| Володимира Івасюка     | 4,9         | Пролягає від проспекту Степана Бандери до Північної вулиці.                                                                                |            |
| Академіка Корольова    | 2,4         | Проспект у Святошинському районі Києва. Пролягає від вулиці Івана Дзюби до вулиці Дев'ятого Травня.                                                                                |            |
| Леся Курбаса           | 2,55        | Пролягає від залізничного мосту і проспекту Любомира Гузара до Кільцевої дороги.                                                                                |            |
| Литовський             | 1,0         | Пролягає від площі Тараса Шевченка до міської межі.                                                                                |            |
| Лісовий                | 2,1         | Розташований у житловому масиві Лісовий, Деснянський район. Простягається від Братиславської вулиці до вулиці Космонавта Волкова.                                                                |            |
| Валерія Лобановського  | 4,9         | Простягається від Севастопольської до Деміївської площі.                                                                                |            |
| Миру                   | 1,0         | Пролягає від Дарницької площі до бульвару Верховної Ради.                                                                                |            |
| Алішера Навої          | 1,4         | Пролягає від Райдужної до Миропільської вулиці.                                                                                |            |
| Науки                  | 5,0         | Пролягає від Деміївської площі до Столичного шосе.                                                                                |            |
| Оболонський            | 4,8         | Пролягає від Вербової вулиці до Північної вулиці.                                                                                |            |
| Академіка Палладіна    | 5           | Розташований у межах Академмістечка, Біличів та Новобіличів (Святошинський район). Пролягає від проспекту Берестейського до Гостомельської площі.                                                |            |
| Повітряних Сил         | 6,2         | Простягається від вулиці В'ячеслава Чорновола до аеропорту «Київ». Проходить через Шевченківський та Солом'янський райони.                                                                       |            |
| Європейського Союзу    | 4,0         | Проспект у Подільському районі міста Києва. Пролягає від Вишгородської до Газопровідної вулиці.                                                                                |            |
| Маршала Рокоссовського | 0,65        | Пролягає від Полярної вулиці до вулиці Юрія Кондратюка.                                                                                |            |
| Свободи                | 1,7         | Проспект у Подільському районі міста Києва. Пролягає від проспекту Правди до проспекту Георгія Гонгадзе і вулиці Косенка.                                                                        |            |
| Соборності             | 2,7         | Пролягає від Дарницької площі до мосту імені Патона.                                                                                |            |
| Павла Тичини           | 1,6         | Пролягає від Дніпровської набережної до Березняківської вулиці.                                                                                |            |
| Червоної Калини        | 4,6         | Проспект у житловому масиві Вигурівщина-Троєщина. Простягається від проспекту Романа Шухевича до Милославської вулиці.                                                                           |            |
| Романа Шухевича        | 4,9         | Знаходиться у житлових масивах Вигурівщина-Троєщина, Райдужний та на території Чорторию у Дніпровському районі. Простягається від Північного мосту до вулиць Рональда Рейганаа і Братиславської. |            |

У зв'язку з неоднозначним формулюванням у рішенні виконкому Київради щодо найменування в офіційних документах нині одночасно використовуються назви проспект Василя Порика та вулиця Василя Порика. Рішенням міськради деякі проспекти Києва були перейменовані.

title: Проспекти Києва

wikitext:
'''[[Проспект]]и [[Київ|Києва]]''', на відміну від [[вулиці Києва|вулиць]] і [[бульвари Києва|бульварів]], — відносно молоді. Як правило, це широкі жваві магістралі, що проходять в нових районах Києва. Станом на [[2010]] рік їх 31.

Проспекти проходять через місто, з'єднують між собою різні його ділянки, перетинаючи на своєму шляху безліч різних вулиць. Більшість з них розташовані на правому березі [[Дніпро|Дніпра]], але є й такі, які були побудовані на лівобережжі. Найбільший проспект на Лівому березі — [[Броварський проспект]]. Окрім нього тут проходять такі проспекти Києва як: [[проспект Миру (Київ)|проспект Миру]], [[проспект Леоніда Каденюка]]. [[Проспект Миколи Бажана]] та інші.

Уздовж деяких проспектів Києва розташовані низкою [[Крамниця|магазини]], житлові будинки, розважальні центри і різні установи. Інші ж тягнуться через зелені райони міста.

== Перелік проспектів ==
{| style="text-align: left;" class="wide" class="standard sortable" width="100%"
!Назва||Довжина, км||Розташування||Зображення
|-
|'''[[Проспект Миколи Бажана|Миколи Бажана]]''' || align=right |6,15 ||Розташований у [[Дарницький район|Дарницькому районі]] [[Київ|Києва]]. Пролягає від [[Південний міст (Київ)|Південного мосту]] до [[Харківська площа|Харківської площі]]. Є частиною [[Мала Окружна дорога (Київ)|Малої Окружної дороги]]. ||[[Файл:Kiew prospBazhanaOst.jpg|120пкс]]
|-
| '''[[Проспект Степана Бандери (Київ)|Степана Бандери]]'''|| align=right |4,0 ||Пролягає від вулиць [[Куренівська вулиця|Куренівської]] й [[Кирилівська вулиця (Київ)|Кирилівської]] до [[Північний міст (Київ)|Північного мосту]]. || <!--[[Файл:|120пкс]]-->
|-
|'''[[Берестейський проспект|Берестейський]]''' || align="right" |12 ||Проспект у [[Шевченківський район (Київ)|Шевченківському]], [[Солом'янський район|Солом'янському]] та [[Святошинський район|Святошинському]] районах [[Київ|Києва]]. Пролягає від [[Площа Галицька (Київ)|Галицької площі]] до [[Берестейське шосе|Берестейського шосе]]. ||[[Файл:Развязка кольцевой и проспекта Победы.jpg|120пкс]]
|-
| '''[[Броварський проспект|Броварський]]'''|| align=right |13,5 ||Простягається від [[Міст Метро|мосту Метро]] до межі міста [[Бровари]]. ||[[Файл:Броварський проспект Київ 2009 01.JPG|120пкс]]
|-
|'''[[Проспект Георгія Нарбута|Георгія Нарбута]]''' || align="right" |1,3 ||Пролягає від [[Броварський проспект|Броварського проспекту]] до [[Воскресенський проспект|Воскресенськиого проспекту]] || <!--[[Файл:|120пкс]]-->
|-
| '''[[Відрадний проспект|Відрадний]]'''|| align="right" |3 ||Пролягає від [[Ніжинська вулиця (Київ)|Ніжинської]] та [[Гарматна вулиця (Київ)|Гарматної]] вулиць до залізничного шляхопроводу та [[вулиця Дев'ятого Травня (Київ)|вулиці Дев'ятого Травня]]. Проходить через [[Солом'янський район]]. || <!--[[Файл:|120пкс]]-->
|-
| '''[[Воскресенський проспект|Воскресенський]]'''|| align="right" |3,4 || Пролягає від вулиці [[Воскресенська вулиця (Київ)|Воскресенської]] і [[Парк «Перемога» (Київ)|парку «Перемога»]] до [[Проспект Романа Шухевича|проспекту Романа Шухевича]] і [[Керченська площа|Керченської площі]] Проходить через [[Дніпровський район (Київ)|Дніпровський район]]. || [[Файл:Бульвар Перова (Київ).jpg|120пкс]]
|-
| '''[[Проспект Леоніда Каденюка|Леоніда Каденюка]]'''|| align="right" |2,2 || Пролягає від [[Дарницька площа|Дарницької площі]] до [[Вулиця Гетьмана Павла Полуботка|вулиці Гетьмана Павла Полуботка]].|| <!--[[Файл:|120пкс]]-->
|-
| '''[[Проспект Академіка Глушкова|Академіка Глушкова]]'''|| align="right" |6,1 || Пролягає від [[Голосіївський проспект|Голосіївського проспекту]] і [[Васильківська вулиця (Київ)|Васильківської вулиці]] до міської межі і шосе на [[Одеса|Одесу]]. || <!--[[Файл:|120пкс]]-->
|-
| '''[[Голосіївський проспект|Голосіївський]]'''|| align="right" |4,1 || Пролягає від залізничного шляхопроводу до [[Проспект Академіка Глушкова|проспекту Академіка Глушкова]]. || <!--|[[Файл:|120пкс]]-->
|-
| '''[[Проспект Георгія Гонгадзе|Георгія Гонгадзе]]'''|| align="right" |1,2 ||Проспект в житловому масиві [[Виноградар (Київ)|Виноградар]] ([[Подільський район (Київ)|Подільський район]]). Пролягає від [[проспект Правди (Київ)|проспекту Правди]] до [[Проспект Свободи (Київ)|проспекту Свободи]]. ||[[Файл:Проспект Гонгадзе.jpg|120пкс]]
|-
| '''[[Проспект Петра Григоренка (Київ)|Петра Григоренка]]'''|| align="right" |2,75 || Пролягає від [[Вулиця Анни Ахматової (Київ)|вулиці Анни Ахматової]] до [[Проспект Миколи Бажана|проспекту Миколи Бажана]]. || <!--[[Файл:|120пкс]]-->
|-
| '''[[Проспект Любомира Гузара|Любомира Гузара]]'''|| align="right" |2,2 || Пролягає від [[Гарматна вулиця (Київ)|Гарматної вулиці]] до залізничного мосту.
||[[Файл:Проспект Комарова.JPG|120пкс]]
|-
| '''[[Проспект Володимира Івасюка|Володимира Івасюка]]'''|| align="right" |4,9 || Пролягає від [[Проспект Степана Бандери (Київ)|проспекту Степана Бандери]] до [[Північна вулиця (Київ, Оболонський район)|Північної вулиці]]. || <!--[[Файл:|120пкс]]-->
|-
| '''[[Проспект Академіка Корольова (Київ)|Академіка Корольова]]'''|| align="right" |2,4 || Проспект у [[Святошинський район|Святошинському районі]] [[Київ|Києва]]. Пролягає від [[Вулиця Івана Дзюби (Київ)|вулиці Івана Дзюби]] до [[вулиця Дев'ятого Травня (Київ)|вулиці Дев'ятого Травня]].||[[Файл:Проспект Академіка Корольова Київ.JPG|120пкс]]
|-
| '''[[Проспект Леся Курбаса|Леся Курбаса]]'''|| align="right" |2,55 || Пролягає від залізничного мосту і [[Проспект Любомира Гузара|проспекту Любомира Гузара]] до [[Кільцева дорога (Київ)|Кільцевої дороги]].||[[Файл:Проспект Леся Курбаса Київ 2009 01.JPG|120пкс]]
|-
| '''[[Литовський проспект|Литовський]]'''|| align="right" |1,0 ||Пролягає від [[Площа Тараса Шевченка (Київ)|площі Тараса Шевченка]] до міської межі. || <!--[[Файл:|120пкс]]-->
|-
| '''[[Лісовий проспект (Київ)|Лісовий]]'''|| align="right" |2,1 ||Розташований у житловому масиві [[Лісовий масив (Київ)|Лісовий]], [[Деснянський район (Київ)|Деснянський район]]. Простягається від [[Братиславська вулиця (Київ)|Братиславської вулиці]] до [[Вулиця Космонавта Волкова (Київ)|вулиці Космонавта Волкова]]. ||[[Файл:Lisovyi avenue.jpg|120пкс]]
|-
| '''[[Проспект Валерія Лобановського|Валерія Лобановського]]'''|| align="right" | 4,9|| Простягається від [[Севастопольська площа|Севастопольської]] до [[Деміївська площа|Деміївської площі]]. ||[[Файл:Червонозоряний проспект Київ.JPG|120пкс]]
|-
| '''[[Проспект Миру (Київ)|Миру]]'''|| align="right" | 1,0||Пролягає від [[Дарницька площа|Дарницької площі]] до [[бульвар Верховної Ради|бульвару Верховної Ради]]. || <!--[[Файл:|120пкс]]-->
|-
| '''[[Проспект Алішера Навої|Алішера Навої]]'''|| align="right" |1,4 || Пролягає від [[Райдужна вулиця (Київ)|Райдужної]] до [[Миропільська вулиця (Київ)|Миропільської вулиці]]. || <!--[[Файл:|120пкс]]-->
|-
|'''[[Проспект Науки (Київ)|Науки]]''' || align="right" | 5,0|| Пролягає від [[Деміївська площа|Деміївської площі]] до [[Столичне шосе|Столичного шосе]].|| <!--[[Файл:|120пкс]]-->
|-
| '''[[Оболонський проспект|Оболонський]]'''|| align="right" |4,8 || Пролягає від [[Вербова вулиця (Київ)|Вербової вулиці]] до [[Північна вулиця (Київ, Оболонський район)|Північної вулиці]].|| <!--[[Файл:|120пкс]]-->
|-
| '''[[Проспект Академіка Палладіна|Академіка Палладіна]]'''|| align="right" |5 || Розташований у межах [[Академмістечко (масив)|Академмістечка]], [[Біличі (Київ)|Біличів]] та [[Новобіличі (масив)|Новобіличів]] ([[Святошинський район]]). Пролягає від [[Берестейський проспект|проспекту Берестейського]] до [[Гостомельська площа|Гостомельської площі]].||[[Файл:Проспект Палладина Киев by Russianname.jpg|120пкс]]
|-
| '''[[Повітрофлотський проспект|Повітряних Сил]]'''|| align="right" |6,2 ||Простягається від [[Вулиця В'ячеслава Чорновола (Київ)|вулиці В'ячеслава Чорновола]] до [[Міжнародний аеропорт «Київ»|аеропорту «Київ»]]. Проходить через [[Шевченківський район (Київ)|Шевченківський]] та [[Солом'янський район|Солом'янський]] райони. ||[[Файл:DSC07878-Повітрофлотський пр-т.JPG|120пкс]]
<!--|-
| '''[[Проспект Василя Порика|Порика Василя]]'''|| align=right |0,95 ||Проспект у [[Подільський район (Київ)|Подільському районі]] [[місто|міста]] [[Київ|Києва]]. Пролягає від [[Проспект Свободи (Київ)|проспекту Свободи]] до [[Проспект Правди (Київ)|проспекту «Правди»]]. ||[[Файл:Проспект Порика.jpg|120пкс]]-->
|-
| '''[[Проспект Правди (Київ)|Європейського Союзу]]'''|| align="right" |4,0 ||Проспект у [[Подільський район (Київ)|Подільському районі]] [[місто|міста]] [[Київ|Києва]]. Пролягає від [[Вишгородська вулиця|Вишгородської]] до [[Газопровідна вулиця (Київ)|Газопровідної вулиці]]. ||[[Файл:Проспект Правди Київ.jpg|120пкс]]
|-
| '''[[Проспект Маршала Рокоссовського (Київ)|Маршала Рокоссовського]]'''|| align="right" | 0,65||Пролягає від [[Полярна вулиця (Київ)|Полярної вулиці]] до [[Вулиця Юрія Кондратюка (Київ)|вулиці Юрія Кондратюка]]. || <!--[[Файл:|120пкс]]-->
|-
| '''[[Проспект Свободи (Київ)|Свободи]]'''|| align="right" |1,7 ||Проспект у [[Подільський район (Київ)|Подільському районі]] [[місто|міста]] [[Київ|Києва]]. Пролягає від [[Проспект Правди (Київ)|проспекту Правди]] до [[Проспект Георгія Гонгадзе|проспекту Георгія Гонгадзе]] і [[Вулиця Косенка (Київ)|вулиці Косенка]]. ||[[Файл:Проспект Свободи (Київ).jpg|120пкс]]
|-
| '''[[Проспект Соборності (Київ)|Соборності]]'''|| align="right" |2,7 ||Пролягає від [[Дарницька площа|Дарницької площі]] до [[міст Патона|мосту імені Патона]]. || <!--[[Файл:|120пкс]]-->
|-
| '''[[Проспект Павла Тичини|Павла Тичини]]'''|| align="right" | 1,6||Пролягає від [[Дніпровська набережна|Дніпровської набережної]] до [[Березняківська вулиця|Березняківської вулиці]]. || <!--[[Файл:|120пкс]]-->
|-
| '''[[Проспект Червоної Калини (Київ)|Червоної Калини]]'''|| align="right" |4,6 ||Проспект у житловому масиві [[Вигурівщина-Троєщина]]. Простягається від [[Проспект Романа Шухевича|проспекту Романа Шухевича]] до [[Милославська вулиця|Милославської вулиці]]. ||[[Файл:Проспект Володимира Маяковського у Києві. Вид від перехрестя з вул. Милославська.JPG|120пкс]]
|-
|'''[[Проспект Романа Шухевича|Романа Шухевича]]''' || align=right | 4,9||Знаходиться у житлових масивах [[Вигурівщина-Троєщина]], [[Райдужний масив|Райдужний]] та на території [[Десенка (Чорторий)|Чорторию]] у [[Дніпровський район (Київ)|Дніпровському районі]]. Простягається від [[Північний міст (Київ)|Північного мосту]] до вулиць [[Вулиця Рональда Рейгана|Рональда Рейганаа]] і [[Братиславська вулиця (Київ)|Братиславської]]. ||[[Файл:Ватутіна з мосту.jpg|120пкс]]
|}

У зв'язку з неоднозначним формулюванням у рішенні виконкому Київради щодо найменування{{рвкмр2|2061}} в офіційних документах нині одночасно використовуються назви '''проспект Василя Порика''' та '''[[вулиця Василя Порика (Київ)|вулиця Василя Порика]]'''. Рішенням [[Київська міська рада|міськради]] деякі проспекти Києва були [[Дерусифікація в Україні|перейменовані]].<ref>{{Cite web|title=У Києві перейменували ще понад 40 міських об’єктів, назви яких пов’язані з російською федерацією та її сателітами|url=https://kyivcity.gov.ua/news/u_kiyevi_pereymenuvali_sche_ponad_40_miskikh_obyektiv_nazvi_yakikh_povyazani_z_rosiyskoyu_federatsiyeyu_ta__satelitami/|website=Офіційний портал КМДА - Головна|accessdate=2022-09-14|language=uk}}</ref>

== Див. також ==
* [[Бульвари Києва]]
* [[Вулиці Києва]]
* [[Площі Києва]]
* [[Київські узвози|Узвози Києва]]

== Примітки ==
{{reflist}}

== Джерела ==
{{Інші проєкти
|Тема          = Проспекти Києва
|Портал        = Київ
|Вікісховище   = Category:Streets and squares of Kiev
}}
* Атлас «Київ до кожного будинку». ДНВП «Картографія», 2001, 2003—2008 роки. — ISBN 978-966-475-173-2.
{{век}}
{{вк58}}
{{вк75}}
{{вк79}}
{{вк95}}
{{кед}}
{{ктд}}
* ''Різник О. О.'' [https://web.archive.org/web/20121023231457/http://www.culturalstudies.in.ua/statti_1_2007.php Топонімічний ландшафт Києва і проблеми державної топонімічної політики.]

{{Проспекти Києва}}

[[Категорія:Проспекти Києва| ]]
[[Категорія:Списки:Київ]]

П: Портал «Київ»

d: Інформація у Вікіданих?

CMNS: Проспекти Києва у Вікісховищі?


text:
# The Hunted (1995)
The Hunted é um filme de 1995 dirigido e escrito por J. F. Lawton, estrelando Christopher Lambert, John Lone, e Joan Chen. A contagem caracteriza a música pela tropa japonesa de Taiko Kodo.

wikiname: ptwiki

title: The Hunted (1995)

in_language: pt

wikitext:
{{Mais notas|data=março de 2018}}
{{Info/Filme
 |nome                  = The Hunted
 |título-pt             = Perseguido<ref>[https://mag.sapo.pt/cinema/filmes/perseguido ''Perseguido'' - SapoMag (Portugal)]</ref>
 |título-br             = Marcado para Morrer<ref>{{adoro|12423|''Marcado para Morrer''}}</ref>
 |título-or             =
 |imagem                =
 |imagem_tamanho        =
 |imagem_legenda        =
 |país                  = {{USA}}
 |ano                   = 1995
 |cor-pb                = Cor
 |duração               = 106
 |classificação         =
 |direção               = J. F. Lawton
 |co-direção            =
 |produção              = [[John Davis]]
William Fay
 |co-produção           =
 |produção executivo    =
 |roteiro               = J. F. Lawton
 |narração              =
 |elenco                = [[Christopher Lambert]]
John Lone
Joan Chen
Yoshio Harada
Yoko Shimada
 |title design          =
 |gênero                = [[Filme de ação|Ação]]
 |tipo                  = LF
 |idioma                = [[Língua inglesa|Inglês]]
[[Língua japonesa|Japonês]]
 |música                = Leonard Eto
Motofumi Yamaguchi
 |cinematografia        = Jack Conroy
 |edição                = Robert A. Ferretti
Eric Strand
 |criação original      =
 |supervisor técnico    =
 |produtor de VHX       =
 |diretor de iluminação =
 |diretor de arte       =
 |diretor de fotografia =
 |figurino              =
 |diretor de ação       =
 |jogo de cena          =
 |estúdio               =
 |distribuição          = [[Universal Studios]]
 |lançamento            = {{data de lançamento|1995|02|25|sódata=1}}
 |orçamento             =
 |receita               = [[US$]] 6,6 milhões
 |precedido_por         =
 |seguido_por           =
 |website               =
 |código-AdoroCinema    =
 |imdb_id               = 0113360
}}

'''''The Hunted''''' é um filme de 1995 dirigido e escrito por J. F. Lawton, estrelando [[Christopher Lambert]], John Lone, e Joan Chen. A contagem caracteriza a música pela tropa [[Japão|japonesa]] de Taiko Kodo.

{{portal|Cinema|Estados Unidos|Japão}}
{{Referências}}
{{esboço-filme-eua}}
{{controle de autoridade}}
{{DEFAULTSORT:Hunted 1995}}
[[Categoria:Filmes dos Estados Unidos de 1995]]
[[Categoria:Filmes de ação dos Estados Unidos]]
[[Categoria:Filmes em língua inglesa]]
[[Categoria:Filmes em língua japonesa]]
[[Categoria:Filmes gravados em Nagoia]]
[[Categoria:Filmes da Universal Pictures]]

title: Estados Unidos · 1995 • cor • 106 min

Gênero: ação

Direção: J. F. Lawton

Produção: John Davis · William Fay

Roteiro: J. F. Lawton

Elenco: Christopher Lambert · John Lone · Joan Chen · Yoshio Harada · Yoko Shimada

Música: Leonard Eto · Motofumi Yamaguchi

Cinematografia: Jack Conroy

Edição: Robert A. Ferretti · Eric Strand

Distribuição: Universal Studios

Lançamento: 25 de fevereiro de 1995

Idioma: inglês · japonês

Receita: US$ 6,6 milhões


text:
# Etappenlavage
Die Etappenlavage (auch: programmierte Etappenlavage) ist im chirurgischen Sprachgebrauch die geplante, in vorher festgelegten Zeitabständen vorgenommene Relaparotomie bei hochgradigen entzündlichen Erkrankungen des Bauchraums. Grund ist meist die eitrige Peritonitis.

## Indikation
Hochgradige, schwer beherrschbare, meist bakterielle, septische Entzündungsprozesse im Bauchraum erweisen sich mit den normalen Vorgehensweisen der Chirurgie von vornherein oder im Verlauf als nicht heilbar. Bei dieser Art von Entzündungszuständen kann nur die immer wieder durchgeführte, operative Entfernung von Entzündungsprodukten (Ansammlungen von Fibrin oder seiner Folgeprodukte, Ausspülung von Eiter, Entfernung von Blutansammlungen) zum Erfolg führen. In der Regel legt der Operateur in so einer Situation fest: „Etappenlavage alle xx (oft 48) Stunden“.

## Durchführung
Es sind unterschiedliche Vorgehensweisen üblich:
- Programmierte Relaparotomie mit definitivem Bauchverschluss: Nach den „Säuberungsmaßnahmen“ im Bauchraum wird dieser wie üblich verschlossen.
- Reißverschlussbehandlung: an die Faszien wird ein Reißverschluss angenäht, der den Zugang zum Bauchraum problemlos rasch ermöglicht.
- Offene Bauchbehandlung: der Bauch wird nicht verschlossen, sondern nur durch Folie abgedeckt, die unter ein kleines Vakuum gesetzt wird.

Ein einheitlicher Konsens über diese drei Behandlungsformen besteht noch nicht.
Die Etappenlavage wird mittels Bauchverschluss beendet, wenn die entzündlichen Veränderungen eindeutig abgeklungen sind. Meist also eine Operation später, als wirklich erforderlich.

## Prognose
Gelingt es, den entzündlichen Prozess zu beherrschen, ist die Prognose gut. Allerdings gibt es viele Fälle, bei denen der Abdominalraum 20-mal und mehr „revidiert“ werden muss. Diese Patienten liegen manchmal >100 Tage in Narkose. Die Rekonstruktion der Bauchdecken wird je nach zeitlichem Verlauf schwieriger. Narbenbrüche sind eher die Regel, als die Ausnahme.
Die Gesamtprognose ist abhängig von der Grunderkrankung.

wikiname: dewiki

title: Etappenlavage

in_language: de

wikitext:
Die '''Etappenlavage''' (auch: ''programmierte Etappenlavage'') ist im [[Chirurgie|chirurgischen]] Sprachgebrauch die geplante, in vorher festgelegten Zeitabständen vorgenommene [[Relaparotomie]] bei hochgradigen entzündlichen Erkrankungen des Bauchraums. Grund ist meist die eitrige [[Peritonitis]].

== Indikation ==
Hochgradige, schwer beherrschbare, meist [[bakteriell]]e, [[Sepsis|septische]] Entzündungsprozesse im Bauchraum erweisen sich mit den normalen Vorgehensweisen der Chirurgie von vornherein oder im Verlauf als nicht heilbar. Bei dieser Art von Entzündungszuständen kann nur die immer wieder durchgeführte, operative Entfernung von Entzündungsprodukten (Ansammlungen von [[Fibrin]] oder seiner Folgeprodukte, Ausspülung von [[Eiter]], Entfernung von [[Hämatom|Blutansammlungen]]) zum Erfolg führen. In der Regel legt der [[Chirurg|Operateur]] in so einer Situation fest: „Etappenlavage alle xx (oft 48) Stunden“.

== Durchführung ==
Es sind unterschiedliche Vorgehensweisen üblich:

* ''Programmierte Relaparotomie mit definitivem Bauchverschluss:'' Nach den „Säuberungsmaßnahmen“ im Bauchraum wird dieser wie üblich verschlossen.
* ''Reißverschlussbehandlung'': an die Faszien wird ein Reißverschluss angenäht, der den Zugang zum Bauchraum problemlos rasch ermöglicht.
* ''Offene Bauchbehandlung'': der Bauch wird nicht verschlossen, sondern nur durch Folie abgedeckt, die unter ein kleines Vakuum gesetzt wird.

Ein einheitlicher Konsens über diese drei Behandlungsformen besteht noch nicht.

Die Etappenlavage wird mittels Bauchverschluss beendet, wenn die entzündlichen Veränderungen eindeutig abgeklungen sind. Meist also eine Operation später, als wirklich erforderlich.

== Prognose ==
Gelingt es, den entzündlichen Prozess zu beherrschen, ist die Prognose gut. Allerdings gibt es viele Fälle, bei denen der Abdominalraum 20-mal und mehr „revidiert“ werden muss. Diese Patienten liegen manchmal >100 Tage in Narkose. Die Rekonstruktion der Bauchdecken wird je nach zeitlichem Verlauf schwieriger. [[Narbenhernie|Narbenbrüche]] sind eher die Regel, als die Ausnahme.

Die Gesamtprognose ist abhängig von der Grunderkrankung.

{{Gesundheitshinweis}}

[[Kategorie:Operatives Therapieverfahren]]
[[Kategorie:Therapeutisches Verfahren in der Viszeralchirurgie]]


text:
# Olearia viscidula
Olearia viscidula là một loài thực vật có hoa trong họ Cúc. Loài này được (F.Muell.) Benth. mô tả khoa học đầu tiên năm 1867.

wikiname: viwiki

title: Olearia viscidula

in_language: vi

wikitext:
{{Mồ côi|date=tháng 7 2018}}

{{tiêu đề nghiêng}}
{{Bảng phân loại
| name =''Olearia viscidula''
| status =
| status_system =
| status_ref =
| image =
| image_caption=
| regnum = [[Thực vật|Plantae]]
| unranked_divisio = [[Thực vật có hoa|Angiospermae]]
| unranked_classis = [[Thực vật hai lá mầm thật sự|Eudicots]]
| ordo = [[Bộ Cúc|Asterales]]
| familia = [[Họ Cúc|Asteraceae]]
| genus = ''[[Olearia]]''
| species = '''''O. viscidula'''''
| binomial = ''Olearia viscidula''
| binomial_authority = (F.Muell.) Benth., 1867
}}
'''''Olearia viscidula''''' là một loài [[thực vật có hoa]] trong [[họ Cúc]]. Loài này được (F.Muell.) Benth. mô tả khoa học đầu tiên năm 1867.<ref>{{Chú thích web|url=http://www.theplantlist.org/tpl1.1/record/gcc-136055| tiêu đề=''Olearia viscidula''|ngày truy cập=ngày 4 tháng 6 năm 2013| tác giả 1=The Plant List | năm =2010}}</ref>

==Chú thích==
{{tham khảo|30em}}

==Liên kết ngoài==
{{Thể loại Commons|Olearia viscidula}}
{{Wikispecies|Olearia viscidula}}

[[Thể loại:Olearia]]
[[Thể loại:Thực vật được mô tả năm 1867]]
[[Thể loại:Thực vật New South Wales]]
[[Thể loại:Thực vật được mô tả năm 1858]]

{{Astereae-stub}}

title: Phân loại khoa học

Giới (regnum): Plantae

(không phân hạng): Angiospermae Eudicots

Bộ (ordo): Asterales

Họ (familia): Asteraceae

Chi (genus): Olearia

Loài (species): O. viscidula

title: Danh pháp hai phần

Danh pháp hai phần: Olearia viscidula · (F.Muell.) Benth., 1867


text:
# Truth discovery
Nell'integrazione dei dati, la truth discovery (letteralmente "definizione della verità") è il processo di selezione del valore di verità di un determinato oggetto quando sorgenti di dati diverse forniscono informazioni contrastanti su di esso.
Diversi algoritmi sono stati proposti per risolvere questo problema. Il metodo più semplice è basato sulla selezione del valore più popolare come valore di verità, altri metodi più sofisticati danno una stima dell'attendibilità delle varie sorgenti di dati allo scopo di ottenere un risultato più accurato.
I problemi di truth discovery possono essere suddivisi in due sottoclassi: single-truth discovery e multi-truth discovery. Nel primo caso ad ogni oggetto è associato un solo valore di verità (ad esempio il compleanno di una persona, o la capitale di un paese). Mentre nel secondo caso ad ogni oggetto sono associati più valori di verità (ad esempio il cast di un film o gli autori di un libro).
In genere, la fase di truth discovery è l'ultimo passo da svolgere durante l'integrazione dei dati, quando gli schemi di diverse sorgenti di dati sono stati unificati e i record che si riferiscono allo stesso oggetto sono stati identificati.

## Principi generali
L'abbondanza di dati disponibili sul web rende sempre più probabile l'eventualità di incorrere in fonti diverse che forniscono valori discordanti (parzialmente o completamente) per lo stesso oggetto. Il fatto che oggigiorno ci affidiamo sempre più ai dati trovati in rete per prendere decisioni importanti rende indispensabile lo sviluppo affidabili algoritmi di truth discovery.
Molti metodi attualmente disponibili utilizzano una strategia basata sul voto per definire il valore di verità di un oggetto. Tuttavia, studi recenti su dataset appartenenti a domini diversi hanno dimostrato che, se assumiamo come verità il valore più popolare, si potrebbe ottenere un valore non corretto nel 30% dei casi.
La soluzione a questo problema è valutare l'attendibilità delle fonti e dare più importanza ai voti provenienti da fonti attendibili.

## Single-truth e multi-truth discovery
Le tecniche utilizzate per risolvere i problemi single-truth sono molto diverse da quelle utilizzate per risolvere i problemi multi-truth.
I problemi single-truth sono caratterizzati dalle seguenti proprietà:
- consentono un solo valore di verità per ogni oggetto;
- valori diversi forniti per un oggetto si oppongono l'un l'altro;
- i valori e le sorgenti possono essere corretti o errati.

Mentre, nel caso multi-truth, valgono le seguenti proprietà:
- la verità è composta da un insieme di valori;
- valori diversi potrebbero fornire una verità parziale;
- fornire un valore per un dato oggetto non implica l'opposizione a tutti gli altri valori;
- il numero di valori di verità per ogni oggetto non è noto a priori.

Il caso multi-truth ha caratteristiche uniche che rendono il problema più complesso e dovrebbero essere prese in considerazione quando si sviluppano soluzioni di truth discovery.
Gli esempi qui di seguito evidenziano le principali differenze tra i due metodi. Sapendo che in entrambi gli esempi la verità è fornita dalla fonte 1, nel caso single-truth (prima tabella) possiamo dedurre che le fonti 2 e 3 si oppongono alla verità e quindi forniscono valori errati; d'altra parte, nel secondo caso (seconda tabella), le fonti 2 e 3 non sono né corrette né errate, bensì forniscono un sottoinsieme dei valori di verità (verità parziale).
| Sorgente | Nome              | Data di nascita |          |
| -------- | ----------------- | --------------- | -------- |
| S1       | George Washington | 22-02-1732      | Corretto |
| S2       | George Washington | 17-09-1738      | Errato   |
| S3       | George Washington | 23-10-1734      | Errato   |

| Sorgente | Titolo                             | Autori                         |                 |
| -------- | ---------------------------------- | ------------------------------ | --------------- |
| S1       | La natura dello spazio e del tempo | Stephen Hawking, Roger Penrose | Corretto        |
| S2       | La natura dello spazio e del tempo | Stephen Hawking                | Verità parziale |
| S3       | La natura dello spazio e del tempo | Roger Penrose                  | Verità parziale |
| S4       | La natura dello spazio e del tempo | J. K. Rowling                  | Errato          |

## Attendibilità delle sorgenti
La maggioranza dei metodi di truth-discovery utilizzano una strategia basata sul voto: le fonti votano per i valori di un oggetto e, alla fine, il valore che ottiene più voti viene selezionato come valore di verità. Nei metodi più sofisticati, i voti non hanno lo stesso peso per tutte le sorgenti, maggiore importanza è data ai voti provenienti da fonti attendibili.
L'attendibilità delle fonti di solito non è nota a priori ma è valutata attraverso un approccio iterativo. Ad ogni passo dell'algoritmo di truth discovery il punteggio di attendibilità di ciascuna sorgente viene aggiornato, migliorando la valutazione dei valori di verità che a sua volta porta ad una stima migliore dell'attendibilità delle fonti. Questo processo di solito termina quando tutti i valori raggiungono uno stato di convergenza.
L'attendibilità delle sorgenti può essere basata su metriche diverse, come l'accuratezza dei valori forniti, il fatto che una sorgente copi dei valori da altre sorgenti e la copertura del dominio.
Identificare i valori copiati è molto importante, infatti la copia consente di diffondere i valori falsi molto facilmente e questo può rendere molto difficile la scoperta della verità poiché molte fonti potrebbero votare per i valori sbagliati. In molti sistemi l'importanza dei voti associati ai valori copiati viene ridotta o non vengono presi in considerazione.

## Metodi single-truth
La maggior parte dei metodi di truth-discovery attualmente disponibili sono stati progettati per funzionare solo nel caso single-truth.
Di seguito sono riportate alcune delle caratteristiche più rilevanti di alcune tipologie dei metodi single-truth e, in particolare, viene presentato in che modo i diversi sistemi stimano l'attendibilità delle sorgenti di dati.

### Majority voting
Selezionare il valore più popolare come valore di verità è il metodo truth-discovery più semplice. Questo metodo viene spesso usato come base per valutare le prestazioni di metodi più complessi.

### Web-link
Questi metodi stimano l'attendibilità della fonte sfruttando una tecnica simile a quella utilizzata per misurare l'autorità delle pagine Web in base ai collegamenti tra le pagine. Il voto assegnato ad un valore è calcolato come la somma dell'attendibilità delle fonti che forniscono quel particolare valore, mentre l'attendibilità di una fonte è calcolata come la somma dei voti assegnati ai valori che fornisce.

### Information-retrieval
Questi metodi stimano l'attendibilità della fonte utilizzando misure di similarità tipicamente utilizzate in information-retrieval. L'attendibilità della fonte è stimata calcolando la cosine similarity (o altre misure di similarità) tra l'insieme di valori forniti dalla sorgente e l'insieme di valori considerati veri (selezionati in modo probabilistico oppure ottenuti da un dataset manualmente annotato).

### Bayesian
Questi metodi utilizzano l'inferenza bayesiana per definire la probabilità che un valore sia vero sulla base dei valori forniti da tutte le sorgenti.
{\displaystyle P(v\mid \psi (o))={\frac {P(\psi (o)\mid v)\cdot P(v)}{P(\psi (o))}}}
dove {\displaystyle \textstyle v} è un valore fornito per un oggetto {\displaystyle \textstyle o} e {\displaystyle \textstyle \psi (o)} è l'insieme dei valori forniti delle sorgenti per quello specifico oggetto.
L'attendibilità di una fonte viene quindi calcolata sulla base dell'accuratezza dei valori che fornisce. Altri metodi più complessi sfruttano l'inferenza bayesiana per rilevare comportamenti di copia e utilizzano queste informazioni per valutare meglio l'attendibilità delle fonti.

## Metodi multi-truth
A causa della complessità dei problemi multi-truth, meno attenzione è stata dedicata al loro studio.
Di seguito sono riportate alcune delle caratteristiche di due tipologie di metodi multi-truth.

### Bayesiani
Questi metodi utilizzano l'inferenza bayesiana per definire la probabilità che un gruppo di valori sia vero sulla base dei valori forniti da tutte le sorgenti di dati. In questo caso, poiché potrebbero esistere più valori di verità per ogni oggetto, e le sorgenti possono fornire più valori per un singolo oggetto, non è possibile considerare i valori singolarmente; è necessario applicare procedure di mapping e valutare le relazioni tra i valori forniti e le fonti che li forniscono. L'attendibilità di una fonte viene poi calcolata in base all'accuratezza dei valori forniti.
Metodi più sofisticati considerano anche la copertura di dominio e i comportamenti di copia per meglio stimare l'attendibilità delle fonti.

### Modelli probabilistici geografici
Questi metodi utilizzano modelli grafici probabilistici per definire automaticamente l'insieme dei valori corretti di un determinato oggetto e valutare la qualità della sorgente.

## Applicazioni
Molte applicazioni possono trarre vantaggio dall'uso di algoritmi di truth discovery. Ambiti di applicazione tipici comprendono: healthcare, crowd/social sensing, crowdsourcing, estrazione di informazioni e costruzione di knowledge base.
Gli algoritmi di truth discovery potrebbero anche essere usati per rivoluzionare il modo in cui le pagine web sono classificate dai motori di ricerca, sostituendo i metodi attuali basati sull'analisi dei link come PageRank, con procedure che classificano le pagine web sulla base all'accuratezza delle informazioni che forniscono.

wikiname: itwiki

title: Truth discovery

in_language: it

wikitext:
{{O|informatica|agosto 2019}}
Nell'[[Data integration|integrazione dei dati]], la '''truth discovery''' (letteralmente "definizione della verità") è il processo di selezione del valore di verità di un determinato [[Dato|oggetto]] quando [[Base di dati|sorgenti di dati]] diverse forniscono informazioni contrastanti su di esso.

Diversi [[Algoritmo|algoritmi]] sono stati proposti per risolvere questo problema. Il metodo più semplice è basato sulla selezione del valore più popolare come valore di verità, altri metodi più sofisticati danno una stima dell'attendibilità delle varie [[Base di dati|sorgenti di dati]] allo scopo di ottenere un risultato più accurato.<ref name=":3">{{Cita pubblicazione|cognome=Li|nome=Yaliang|cognome2=Gao|nome2=Jing|cognome3=Meng|nome3=Chuishi|cognome4=Li|nome4=Qi|cognome5=Su|nome5=Lu|cognome6=Zhao|nome6=Bo|cognome7=Fan|nome7=Wei|cognome8=Han|nome8=Jiawei|data=25 febbraio 2016|titolo=A Survey on Truth Discovery|url=http://dl.acm.org/citation.cfm?doid=2897350.2897352|rivista=ACM SIGKDD Explorations Newsletter|lingua=en|volume=17|numero=2|pp=1-16|doi=10.1145/2897350.2897352}}</ref>

I problemi di truth discovery possono essere suddivisi in due sottoclassi: single-truth discovery e multi-truth discovery. Nel primo caso ad ogni [[Dato|oggetto]] è associato un solo valore di verità (ad esempio il compleanno di una persona, o la capitale di un paese). Mentre nel secondo caso ad ogni oggetto sono associati più valori di verità (ad esempio il cast di un film o gli autori di un libro).<ref name=":0">{{Cita pubblicazione|cognome=Wang|nome=Xianzhi|cognome2=Sheng|nome2=Quan Z.|cognome3=Fang|nome3=Xiu Susie|cognome4=Yao|nome4=Lina|cognome5=Xu|nome5=Xiaofei|cognome6=Li|nome6=Xue|data=2015|titolo=An Integrated Bayesian Approach for Effective Multi-Truth Discovery|url=http://dl.acm.org/citation.cfm?doid=2806416.2806443|rivista=Proceedings of the 24th ACM International on Conference on Information and Knowledge Management - CIKM '15|lingua=en|città=Melbourne, Australia|editore=ACM Press|pp=493-502|doi=10.1145/2806416.2806443|isbn=978-1-4503-3794-6}}</ref><ref name=":4">{{Cita pubblicazione|cognome=Lin|nome=Xueling|cognome2=Chen|nome2=Lei|data=2018|titolo=Domain-aware Multi-truth Discovery from Conflicting Sources|url=https://doi.org/10.1145/3187009.3177739|rivista=VLDB Endowment|volume=11|pp=635--647|doi=10.1145/3187009.3177739}}</ref>

In genere, la fase di truth discovery è l'ultimo passo da svolgere durante l'[[Data integration|integrazione dei dati]], quando gli [[Schema di database|schemi]] di diverse sorgenti di dati sono stati unificati e i record che si riferiscono allo stesso [[Dato|oggetto]] sono stati identificati.<ref name=":1">{{Cita pubblicazione|cognome=Dong|nome=Xin Luna|cognome2=Srivastava|nome2=Divesh|data=15 febbraio 2015|titolo=Big Data Integration|url=http://www.morganclaypool.com/doi/10.2200/S00578ED1V01Y201404DTM040|rivista=Synthesis Lectures on Data Management|lingua=en|volume=7|numero=1|pp=1-198|doi=10.2200/S00578ED1V01Y201404DTM040|issn=2153-5418}}</ref>

== Principi generali ==
L'abbondanza di dati disponibili sul [[Internet|web]] rende sempre più probabile l'eventualità di incorrere in fonti diverse che forniscono valori discordanti (parzialmente o completamente) per lo stesso [[Dato|oggetto]]. Il fatto che oggigiorno ci affidiamo sempre più ai dati trovati in rete per prendere decisioni importanti rende indispensabile lo sviluppo affidabili [[Algoritmo|algoritmi]] di truth discovery.<ref name=":2">{{Cita pubblicazione|cognome=Li|nome=Xian|cognome2=Dong|nome2=Xin Luna|cognome3=Lyons|nome3=Kenneth|cognome4=Meng|nome4=Weiyi|cognome5=Srivastava|nome5=Divesh|data=1º dicembre 2012|titolo=Truth finding on the deep web: is the problem solved?|url=http://dl.acm.org/citation.cfm?doid=2535568.2448943|rivista=Proceedings of the VLDB Endowment|lingua=en|volume=6|numero=2|pp=97-108|doi=10.14778/2535568.2448943}}</ref>

Molti metodi attualmente disponibili utilizzano una strategia basata sul voto per definire il valore di verità di un [[Dato|oggetto]]. Tuttavia, studi recenti su [[dataset]] appartenenti a domini diversi hanno dimostrato che, se assumiamo come verità il valore più popolare, si potrebbe ottenere un valore non corretto nel 30% dei casi.<ref name=":2" />

La soluzione a questo problema è valutare l'attendibilità delle fonti e dare più importanza ai voti provenienti da fonti attendibili.<ref name=":1" /><ref name=":2" />

== Single-truth e multi-truth discovery ==
Le tecniche utilizzate per risolvere i problemi single-truth sono molto diverse da quelle utilizzate per risolvere i problemi multi-truth.<ref name=":0" />

I problemi single-truth sono caratterizzati dalle seguenti proprietà:

* consentono un solo valore di verità per ogni [[Dato|oggetto]];
* valori diversi forniti per un oggetto si oppongono l'un l'altro;
* i valori e le [[Base di dati|sorgenti]] possono essere corretti o errati.

Mentre, nel caso multi-truth, valgono le seguenti proprietà:

* la verità è composta da un insieme di valori;
* valori diversi potrebbero fornire una verità parziale;
* fornire un valore per un dato [[Dato|oggetto]] non implica l'opposizione a tutti gli altri valori;
* il numero di valori di verità per ogni oggetto non è noto a priori.

Il caso multi-truth ha caratteristiche uniche che rendono il problema più complesso e dovrebbero essere prese in considerazione quando si sviluppano soluzioni di truth discovery.<ref name=":0" />

Gli esempi qui di seguito evidenziano le principali differenze tra i due metodi. Sapendo che in entrambi gli esempi la verità è fornita dalla fonte 1, nel caso single-truth (prima tabella) possiamo dedurre che le fonti 2 e 3 si oppongono alla verità e quindi forniscono valori errati; d'altra parte, nel secondo caso (seconda tabella), le fonti 2 e 3 non sono né corrette né errate, bensì forniscono un sottoinsieme dei valori di verità (verità parziale).
{| class="wikitable"
|+Quando è nato George Washington?
!Sorgente
!Nome
!Data di nascita
!
|-
|S1
|[[George Washington]]
|22-02-1732
|Corretto
|-
|S2
|[[George Washington]]
|17-09-1738
|Errato
|-
|S3
|[[George Washington]]
|23-10-1734
|Errato
|}
{| class="wikitable"
|+Chi ha scritto “La natura dello spazio e del tempo”?
!Sorgente
!Titolo
!Autori
!
|-
|S1
|La natura dello spazio e del tempo
|[[Stephen Hawking]], [[Roger Penrose]]
|Corretto
|-
|S2
|La natura dello spazio e del tempo
|[[Stephen Hawking]]
|Verità parziale
|-
|S3
|La natura dello spazio e del tempo
|[[Roger Penrose]]
|Verità parziale
|-
|S4
|La natura dello spazio e del tempo
|[[J. K. Rowling]]
|Errato
|}

== Attendibilità delle sorgenti ==
La maggioranza dei metodi di truth-discovery utilizzano una strategia basata sul voto: le fonti votano per i valori di un [[Dato|oggetto]] e, alla fine, il valore che ottiene più voti viene selezionato come valore di verità. Nei metodi più sofisticati, i voti non hanno lo stesso peso per tutte le [[Base di dati|sorgenti]], maggiore importanza è data ai voti provenienti da fonti attendibili.<ref name=":2" />

L'attendibilità delle fonti di solito non è nota a priori ma è valutata attraverso un approccio iterativo. Ad ogni passo dell'[[algoritmo]] di truth discovery il punteggio di attendibilità di ciascuna sorgente viene aggiornato, migliorando la valutazione dei valori di verità che a sua volta porta ad una stima migliore dell'attendibilità delle fonti. Questo processo di solito termina quando tutti i valori raggiungono uno stato di convergenza.<ref name=":2" />

L'attendibilità delle sorgenti può essere basata su metriche diverse, come l'[[accuratezza]] dei valori forniti, il fatto che una sorgente copi dei valori da altre sorgenti e la copertura del dominio.<ref name=":3" />

Identificare i valori copiati è molto importante, infatti la copia consente di diffondere i valori falsi molto facilmente e questo può rendere molto difficile la scoperta della verità poiché molte fonti potrebbero votare per i valori sbagliati. In molti sistemi l'importanza dei voti associati ai valori copiati viene ridotta o non vengono presi in considerazione.<ref name=":5">{{Cita pubblicazione|cognome=Dong|nome=Xin Luna|cognome2=Berti-Equille|nome2=Laure|cognome3=Srivastava|nome3=Divesh|data=1º agosto 2009|titolo=Integrating conflicting data: the role of source dependence|url=http://dl.acm.org/citation.cfm?doid=1687627.1687690|rivista=Proceedings of the VLDB Endowment|lingua=en|volume=2|numero=1|pp=550-561|doi=10.14778/1687627.1687690}}</ref>

== Metodi single-truth ==
La maggior parte dei metodi di truth-discovery attualmente disponibili sono stati progettati per funzionare solo nel caso single-truth.<ref name=":3" /><ref name=":4" />

Di seguito sono riportate alcune delle caratteristiche più rilevanti di alcune tipologie dei metodi single-truth e, in particolare, viene presentato in che modo i diversi sistemi stimano l'attendibilità delle [[Base di dati|sorgenti di dati]].<ref name=":2" />

=== Majority voting ===
Selezionare il valore più popolare come valore di verità è il metodo truth-discovery più semplice. Questo metodo viene spesso usato come base per valutare le prestazioni di metodi più complessi.

=== Web-link ===
Questi metodi stimano l'attendibilità della fonte sfruttando una tecnica simile a quella utilizzata per misurare l'[[Algoritmo HITS|autorità]] delle [[Pagina web|pagine Web]] in base ai [[Collegamento ipertestuale|collegamenti]] tra le pagine. Il voto assegnato ad un valore è calcolato come la somma dell'attendibilità delle fonti che forniscono quel particolare valore, mentre l'attendibilità di una fonte è calcolata come la somma dei voti assegnati ai valori che fornisce.<ref name=":2" /><ref>{{Cita pubblicazione|cognome=Kleinberg|nome=Jon M.|data=1º settembre 1999|titolo=Authoritative sources in a hyperlinked environment|url=http://portal.acm.org/citation.cfm?doid=324133.324140|rivista=Journal of the ACM|volume=46|numero=5|pp=604-632|doi=10.1145/324133.324140}}</ref>

=== Information-retrieval ===
Questi metodi stimano l'attendibilità della fonte utilizzando misure di similarità tipicamente utilizzate in [[Information retrieval|information-retrieval]]. L'attendibilità della fonte è stimata calcolando la [[Coseno di similitudine|cosine similarity]] (o altre misure di similarità) tra l'insieme di valori forniti dalla [[Base di dati|sorgente]] e l'insieme di valori considerati veri (selezionati in modo probabilistico oppure ottenuti da un dataset manualmente annotato).<ref name=":2" /><ref>{{Cita pubblicazione|cognome=Galland|nome=Alban|cognome2=Abiteboul|nome2=Serge|cognome3=Marian|nome3=Amélie|cognome4=Senellart|nome4=Pierre|data=2010|titolo=Corroborating information from disagreeing views|url=http://portal.acm.org/citation.cfm?doid=1718487.1718504|rivista=Proceedings of the third ACM international conference on Web search and data mining - WSDM '10|lingua=en|città=New York, New York, USA|editore=ACM Press|p=131|doi=10.1145/1718487.1718504|isbn=978-1-60558-889-6}}</ref>

=== Bayesian ===
Questi metodi utilizzano l'[[inferenza bayesiana]] per definire la probabilità che un valore sia vero sulla base dei valori forniti da tutte le sorgenti.

<math>P(v \mid \psi(o)) = \frac{P(\psi(o) \mid v) \cdot P(v)}{P(\psi(o))}</math>

dove <math>\textstyle v</math> è un valore fornito per un [[Dato|oggetto]] <math>\textstyle o</math> e <math>\textstyle \psi(o)</math> è l'insieme dei valori forniti delle sorgenti per quello specifico oggetto.

L'attendibilità di una fonte viene quindi calcolata sulla base dell'[[accuratezza]] dei valori che fornisce.<ref name=":5" /><ref>{{Cita pubblicazione|cognome=Xiaoxin Yin|nome=|cognome2=Jiawei Han|cognome3=Yu|nome3=P.S.|data=2008|titolo=Truth Discovery with Multiple Conflicting Information Providers on the Web|url=http://ieeexplore.ieee.org/document/4415269/|rivista=IEEE Transactions on Knowledge and Data Engineering|volume=20|numero=6|pp=796-808|doi=10.1109/TKDE.2007.190745|issn=1041-4347}}</ref> Altri metodi più complessi sfruttano l'[[inferenza bayesiana]] per rilevare comportamenti di copia e utilizzano queste informazioni per valutare meglio l'attendibilità delle fonti.<ref name=":5" />

== Metodi multi-truth ==
A causa della [[Teoria della complessità|complessità]] dei problemi multi-truth, meno attenzione è stata dedicata al loro studio.<ref name=":0" /><ref name=":4" />

Di seguito sono riportate alcune delle caratteristiche di due tipologie di metodi multi-truth.

=== Bayesiani ===
Questi metodi utilizzano l'[[inferenza bayesiana]] per definire la probabilità che un gruppo di valori sia vero sulla base dei valori forniti da tutte le [[Base di dati|sorgenti di dati]]. In questo caso, poiché potrebbero esistere più valori di verità per ogni [[Dato|oggetto]], e le sorgenti possono fornire più valori per un singolo oggetto, non è possibile considerare i valori singolarmente; è necessario applicare procedure di mapping e valutare le relazioni tra i valori forniti e le fonti che li forniscono. L'attendibilità di una fonte viene poi calcolata in base all'[[accuratezza]] dei valori forniti.<ref name=":0" />

Metodi più sofisticati considerano anche la copertura di dominio e i comportamenti di copia per meglio stimare l'attendibilità delle fonti.<ref name=":0" /><ref name=":4" />

=== Modelli probabilistici geografici ===
Questi metodi utilizzano modelli grafici probabilistici per definire automaticamente l'insieme dei valori corretti di un determinato oggetto e valutare la qualità della sorgente.<ref>{{Cita pubblicazione|cognome=Zhao|nome=Bo|cognome2=Rubinstein|nome2=Benjamin I. P.|cognome3=Gemmell|nome3=Jim|cognome4=Han|nome4=Jiawei|data=1º febbraio 2012|titolo=A Bayesian approach to discovering truth from conflicting sources for data integration|url=http://dl.acm.org/citation.cfm?doid=2168651.2168656|rivista=Proceedings of the VLDB Endowment|lingua=en|volume=5|numero=6|pp=550-561|doi=10.14778/2168651.2168656}}</ref>

== Applicazioni ==
Molte applicazioni possono trarre vantaggio dall'uso di algoritmi di truth discovery. Ambiti di applicazione tipici comprendono: healthcare, crowd/social sensing, [[crowdsourcing]], estrazione di informazioni e costruzione di [[Base di conoscenza|knowledge base]].<ref name=":3" />

Gli [[Algoritmo|algoritmi]] di truth discovery potrebbero anche essere usati per rivoluzionare il modo in cui le [[Pagina web|pagine web]] sono classificate dai [[Motore di ricerca|motori di ricerca]], sostituendo i metodi attuali basati sull'analisi dei [[Collegamento ipertestuale|link]] come [[PageRank]], con procedure che classificano le pagine web sulla base all'[[accuratezza]] delle informazioni che forniscono.<ref>{{Cita web|url=https://www.washingtonpost.com/news/energy-environment/wp/2015/03/11/the-huge-implications-of-googles-idea-to-rank-sites-based-on-their-accuracy/|titolo=The huge implications of Google's idea to rank sites based on their accuracy|cognome=|nome=|data=2015|urlarchivio=|accesso=}}</ref>

== Note ==
<references />

== Voci correlate ==
* [[Data integration|Data Integration]]
* [[Qualità dei dati]]

[[Categoria:Dati (informatica)]]


text:
# Soyuz TM-23
Soyuz TM-23 foi a 21ª expedição à estação espacial Mir.

## Tripulação
Lançados
| Posição           | Cosmonauta       | Duração          | Pousou na   |
| ----------------- | ---------------- | ---------------- | ----------- |
| Comandante        | Yuri Onufriyenko | 193d 19h 07m 35s | Soyuz TM-21 |
| Engenheiro de voo | Yuri Usachev     | 193d 19h 07m 35s | Soyuz TM-21 |

Aterrissaram
| Posição                 | Cosmonauta       | Duração          | Lançado na  |
| ----------------------- | ---------------- | ---------------- | ----------- |
| Comandante              | Yuri Onufriyenko | 193d 19h 07m 35s | Soyuz TM-21 |
| Engenheiro de voo       | Yuri Usachev     | 193d 19h 07m 35s | Soyuz TM-21 |
| Cosmonauta-pesquisadora | Claudie Haigneré | 15d 18h 23m 37s  | Soyuz TM-24 |

## Parâmetros da Missão
- Massa: 7 150 kg
- Perigeu: 202 km
- Apogeu: 240 km
- Inclinação: 51.6°
- Período: 88.6 minutos

## Pontos altos da missão
- Missão projetada inicialmente para 152 dias
- Um braço mecânico de trabalho foi instalado na Mir
- Se acoplou ao ônibus espacial na missão STS-76
- Vários equipamentos e módulos da Mir foram instalados

title: Soyuz TM-23

wikitext:
{{expandir2|artigo|ru|Союз ТМ-23|data=data=julho de 2019}}
{{Info/Missão|
|nome         = Soyuz TM-23
|insígnia     = Soyuz TM-23 patch.png
|cor          = #FFDEAD
|chamada      = Скиф ([[Cítia]])
|operadora=[[Rosaviakosmos]]
|tripulação   = 2
| base_lançamento       =[[Cosmódromo de Baikonur|Baikonur]] [[Plataforma Gagarin|Pad 1/5]]
|início_data  = [[21 de fevereiro]] de [[1996]]
12:34:05 [[UTC]]<ref name=rfn002/>
|início_local = [[Cosmódromo de Baikonur|Baikonur]]
|fim_data     = [[2 de setembro]] de [[1996]]
07:41:40 UTC<ref name=rfn002/>
|fim_local    = {{Coor dms|50 |21 ||N|70 |54 ||E|linktexto=Distrito de Nura}}
|duração      = 193d 19h 7min 35s<ref name=rfn002/>
|órbitas      = 3 066<ref name=rfn002/>
| altitude              =  350 - 350 km<ref name=rfn002/>
| inclinação            = 51.6°<ref name=rfn002/>
| imagem_tripulação     = Soyuz TM-23 Crew Portrait.jpg
| imagem_tripulação_leg = Usachev e Onufriyenko
|anterior     = [[Imagem:Soyuz TM-22 patch.png|20px]] [[Soyuz TM-22]]
|próxima      = [[Soyuz TM-24]] [[Imagem:Soyuz TM-24 patch.png|20px]]
}}

'''Soyuz TM-23''' foi a 21ª expedição à [[estação espacial]] [[Mir]].<ref name=rfn001/><ref name=rfn002/>

==Tripulação==
<ref name=rfn001/><ref name=rfn002/>
;Lançados:
{| class="wikitable plainrowheaders" style="width:33%; font-size:95%;"
|-
! scope="col" | Posição
! scope="col" | Cosmonauta
! scope="col" | Duração
! scope="col" | Pousou na
|-
| [[Comandante]]
|{{RUSb}} [[Yuri Onufriyenko]]
|rowspan=2|193d 19h 07m 35s
|rowspan=2|Soyuz TM-21
|-
| [[Engenheiro de voo]]
|{{RUSb}} [[Yuri Usachev]]
|}

;Aterrissaram:
{| class="wikitable plainrowheaders" style="width:33%; font-size:95%;"
|-
! scope="col" | Posição
! scope="col" | Cosmonauta
! scope="col" | Duração
! scope="col" | Lançado na
|-
| [[Comandante]]
|{{RUSb}} [[Yuri Onufriyenko]]
|rowspan=2|193d 19h 07m 35s
|rowspan=2|Soyuz TM-21
|-
| [[Engenheiro de voo]]
|{{RUSb}} [[Yuri Usachev]]
|-
| Cosmonauta-pesquisadora
| {{FRAb}} [[Claudie Haigneré]]
|15d 18h 23m 37s
|[[Soyuz TM-24]]
|}

== Parâmetros da Missão ==
<ref name=rfn001/><ref name=rfn002/>
*'''[[Massa]]:''' 7 150 [[quilograma|kg]]
*'''[[Perigeu]]:''' 202 [[km]]
*'''[[Apogeu]]:''' 240 km
*'''[[Inclinação]]:''' 51.6°
*'''[[Período orbital|Período]]:''' 88.6 [[minuto]]s

==Pontos altos da missão==
<ref name=rfn001/><ref name=rfn002/>
* Missão projetada inicialmente para 152 dias
* Um braço mecânico de trabalho foi instalado na Mir
* Se acoplou ao ônibus espacial na missão [[STS-76]]
* Vários equipamentos e módulos da Mir foram instalados

== Ver também ==
* [[Astronáutica]]
* [[Estação espacial]]
* [[Exploração espacial]]
* [[Programa espacial soviético]]
* [[Soyuz]]

==Referências==
{{reflist||refs=
<ref name=rfn001>{{citar web |url=http://www.astronautix.com/s/soyuztm-23.html |título=Soyuz TM-23 |publicado=Encyclopedia Astronautica |autor=Mark Wade |data= |acessodata=22/07/2019 }}</ref>
<ref name=rfn002>{{citar web |url=http://www.spacefacts.de/mission/english/soyuz-tm23.htm |título=Soyuz TM-23 |publicado=SPACEFACTS |autor=Joachim Becker e Heinz Janssen |data=20/04/2018 |acessodata=22/07/2019 }}</ref>
}}

==Ligações externas==
* [https://nssdc.gsfc.nasa.gov/nmc/spacecraft/display.action?id=1996-011A Soyuz-TM 23 - NASA]
* [http://weebau.com/flights/soyuztm23.htm Soyuz TM-23 - Weebau]
* [https://www.energia.ru/en/iss/soyuz-tm/soyuz-tm.html The Soyuz TM manned transport spacecraft]
* [https://space.skyrocket.de/doc_sdat/soyuz-tm.htm Soyuz-TM 1 - 15, 17 - 34 (7K-STM, 11F732A51)]
{{Começa caixa}}
{{Caixa de sucessão
|título= [[Lista_de_voos_espaciais_tripulados#Voos_completos|Voos tripulados]]
|antes= [[STS-72]]
|depois= [[STS-75]]
}}
{{Termina caixa}}

{{Missões Soyuz}}

{{Missões tripuladas da Mir}}

[[Categoria:Missões da Soyuz TM|Soyuz TM-23]]
[[Categoria:Missões espaciais tripuladas realizadas entre 1996-1997|2]]
[[Categoria:1996 na Rússia]]

title: Informações da missão

Sinal de chamada: Скиф (Cítia)

Operadora: Rosaviakosmos

Base de lançamento: Baikonur Pad 1/5

Lançamento: 21 de fevereiro de 1996 · 12:34:05 UTC · Baikonur

Aterrissagem: 2 de setembro de 1996 · 07:41:40 UTC · Distrito de Nura

title: Imagem da tripulação

Imagem da tripulação: · Usachev e Onufriyenko

title: Navegação

| | ← Soyuz TM-22 |: | Soyuz TM-24 → |