text:
# Lekåsa-Barne Åsaka församling
Lekåsa-Barne Åsaka församling var en församling i Essunga pastorat i Skara-Barne kontrakt i Skara stift. Församlingen låg i Essunga kommun i Västra Götalands län. 2019 uppgick församlingen i Essunga församling.

## Administrativ historik
Församlingen bildades 2002 genom sammanslagning av Lekåsa församling och Barne-Åsaka församling och var sedan dess annexförsamling i pastoratet Essunga, Lekåsa-Barne Åsaka och Främmestad-Bäreberg.
2019 uppgick församlingen i Essunga församling.

## Kyrkor
- Lekåsa kyrka
- Barne-Åsaka kyrka

title: Lekåsa-Barne Åsaka församling

wikitext:
{{faktamall församling WD}}
'''Lekåsa-Barne Åsaka församling''' var en [[Svenska kyrkans församlingar|församling]] i [[Essunga pastorat]] i [[Skara-Barne kontrakt]] i [[Skara stift]]. Församlingen låg i [[Essunga kommun]] i [[Västra Götalands län]]. 2019 uppgick församlingen i Essunga församling.

== Administrativ historik ==
Församlingen bildades 2002 genom sammanslagning av [[Lekåsa församling]] och [[Barne-Åsaka församling]] och var sedan dess [[annexförsamling]] i pastoratet [[Essunga församling|Essunga]], Lekåsa-Barne Åsaka och [[Främmestad-Bärebergs församling|Främmestad-Bäreberg]].<ref name="scb">{{Fs-Scb}}</ref>
2019 uppgick församlingen i Essunga församling.<ref name="scb"/>

== Kyrkor ==
* [[Lekåsa kyrka]]
* [[Barne-Åsaka kyrka]]

== Källor ==
<references/>

[[Kategori:Historiska församlingar i Skara stift]]
[[Kategori:Indelningar i Essunga kommun]]

title: Karta

Karta: Lekåsa-Barne Åsaka församlings läge · i Västra Götalands län.

Utsträckning: SCB:s kartsök

title: Koder, länkar

Koder, länkar: Redigera Wikidata


text:
# Водонапорная башня (Вестерланд)
Водонапорная башня Вестерланда (нем. Wasserturm Westerland) — архитектурное сооружение в кирпичном стиле, построенное в 1927 году по проекту не известного архитектора на острове Зильт в городе Вестерланд. Находится на проспекте Индустриевег на востоке города. Памятник культуры.

## Сооружение
Водонапорная башня представляет собой здание цилиндрической формы. В верхней части, на уровне резервуара для воды, башня немного шире, чем в нижней части. Здание покрывает многоугольная шатровая крыша с панельным покрытием. Первоначально было всего два ряда маленьких окон, располагавшихся по окружности башни — одно прямо под крышей, другое под резервуаром для воды. Несколько узких окон располагались в шахте.
Высота водонапорной башни Вестерланда составляет 21,8 метра; полезная высота при эксплуатации составляла 17,5 метра. Резервуар водонапорной башни объёмом в 100 кубических метров относился к типу «Баркхаузен», который был изобретён инженером-гидротехником Георгом Баркхаузеном.

## История эксплуатации
Железнодорожная водонапорная башня была построена в 1927 году одновременно с другими железнодорожными сооружениями Вестерланда. Это был год завершения строительства дамбы Гинденбурга. Башня, главным образом, использовалась для подачи воды в паровые локомотивы в железнодорожном депо. В 1984 году она была выведена из-под эксплуатации. В 1992 году водонапорную башню приобрёл частный инвестор, который преобразовал внутреннее пространство сооружения в жилое помещение. Башня является памятником культуры. Власти не одобрили заявку на её расширение, но разрешили увеличить окна и установить дополнительный ряд круглых окон по окружности башни в верхней части. Крыша была заново перекрыта; у неё появились мансардные окна треугольной формы для освещения верхней жилой зоны.

wikiname: ruwiki

title: Водонапорная башня (Вестерланд)

in_language: ru

wikitext:
{{Достопримечательность
 |Тип                   = Башня
 |Русское название      = Водонапорная башня Вестерланда
 |Оригинальное название = {{lang-de|Wasserturm Westerland}}
 |Изображение           = Westerland Wasserturm.jpg
 |Подпись изображения   = Фотография 2008 года. <small>'''Автор''': Уве Баргаан</small>
 |Ширина изображения    =
 |Статус                = [[памятник культуры]]
 |Страна                = Германия
 |Местоположение        = [[Шлезвиг-Гольштейн]], [[Вестерланд (Германия)|Вестерланд]]
 |Координаты            = 54.9037/8.3154
  |CoordScale          =
 |Позиционная карта     =
 |Тип здания            = водонапорная башня
 |Архитектурный стиль   = [[Кирпичный стиль|кирпичный]]
 |Архитектор            = не известен
 |Начало строительства  = 1927
 |Окончание строительства = 1927
 |Состояние             = удовлетворительное
 |Высота                = 21,8 м
 |Материал              = [[кирпич]]
}}
'''Водонапорная башня Вестерланда''' ({{lang-de|Wasserturm Westerland}}) — архитектурное сооружение в [[Кирпичный стиль|кирпичном стиле]], построенное в 1927 году по проекту не известного архитектора на острове [[Зильт]] в городе [[Вестерланд (Германия)|Вестерланд]]. Находится на проспекте Индустриевег на востоке города. {{iw|Список памятников культуры на острове Зильт|Памятник культуры|de|Liste der Kulturdenkmale in Sylt (Gemeinde)}}.

== Сооружение ==
[[Файл:Barkhausen.jpg|180px|thumb|left|Резервуар «Баркхаузен»]]
Водонапорная башня представляет собой здание цилиндрической формы. В верхней части, на уровне резервуара для воды, башня немного шире, чем в нижней части. Здание покрывает многоугольная [[Шатёр (архитектура)|шатровая крыша]] с панельным покрытием. Первоначально было всего два ряда маленьких окон, располагавшихся по окружности башни — одно прямо под крышей, другое под резервуаром для воды. Несколько узких окон располагались в шахте.

Высота водонапорной башни Вестерланда составляет 21,8 метра; полезная высота при эксплуатации составляла 17,5 метра. Резервуар водонапорной башни объёмом в 100 кубических метров относился к типу «Баркхаузен», который был изобретён инженером-гидротехником {{iw|Баркхаузен, Георг|Георгом Баркхаузеном|de|Georg Barkhausen}}.

== История эксплуатации ==
Железнодорожная водонапорная башня была построена в 1927 году одновременно с другими железнодорожными сооружениями Вестерланда. Это был год завершения строительства [[Дамба Гинденбурга|дамбы Гинденбурга]]. Башня, главным образом, использовалась для подачи воды в паровые локомотивы в железнодорожном депо. В 1984 году она была выведена из-под эксплуатации. В 1992 году водонапорную башню приобрёл частный инвестор, который преобразовал внутреннее пространство сооружения в жилое помещение. Башня является памятником культуры. Власти не одобрили заявку на её расширение, но разрешили увеличить окна и установить дополнительный ряд круглых окон по окружности башни в верхней части. Крыша была заново перекрыта; у неё появились мансардные окна треугольной формы для освещения верхней жилой зоны.

== Литература ==
* {{публикация|книга|автор=Jens U. Schmidt|заглавие=Wassertürme in Schleswig-Holstein: Geschichte und Geschichten um die Wasserversorgung im Norden und ihre auffälligsten Bauten|ссылка=|язык=de|место=Cottbus|издательство=Regia|год=2008|pages=|allpages=240|серия=|isbn=978-3-939656-71-5|ref=}}

{{Нет сносок|дата=2021-12-05}}

[[Категория:Водонапорные башни Шлезвиг-Гольштейна|Вестерланд]]
[[Категория:Памятники культуры Шлезвиг-Гольштейна|Вестерланд]]
[[Категория:Водные объекты по алфавиту]]
[[Категория:Здания и сооружения, построенные в 1927 году в Германии]]

title: Водонапорная башня Вестерланда

Тип: Башня

Страна: Германия

Местоположение: Шлезвиг-Гольштейн, Вестерланд

Тип здания: водонапорная башня

Архитектурный стиль: кирпичный

Архитектор: не известен

Статус: памятник культуры

Материал: кирпич

Состояние: удовлетворительное


text:
# Тернове (Комиш-Зорянська селищна громада)
Тернове́ — село в Україні, у Більмацькій селищній громаді Пологівського району Запорізької області. Населення становить 118 осіб.

## Географія
Село Тернове знаходиться біля витоків річки Грузенька, на відстані 2 км від села Руденка. Поруч проходить залізниця, блокпост 346 км за 1 км.

## Населення

### Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
| Мова       | Кількість | Відсоток |
| ---------- | --------- | -------- |
| українська | 108       | 91.53%   |
| російська  | 9         | 7.62%    |
| вірменська | 1         | 0.85%    |
| Усього     | 118       | 100%     |

wikiname: ukwiki

in_language: uk

wikitext:
{{Otheruses}}
{{Село
| назва           = Тернове
| область         = [[Запорізька область]]
| район           = [[Пологівський район]]
| громада         = [[Комиш-Зорянська селищна громада]]
| код КОАТУУ      = 2322788003
| розташування    =
| mapx            =
| mapy            =
| засновано       =
| населення       = 118
| територія       =
| ref-територія   =
| площа           = 15,47
| ref-площа       =
| щільність       = 7,63
| поштовий індекс = 71030
| телефонний код  = 6147
| координати      = {{coord|47|20|25|N|36|50|3|E|scale:100000|display=inline,title}}
| lat_deg         = 47|
| lat_min         = 20|
| lat_sec         = 25
| lon_deg         = 36|
| lon_min         = 50|
| lon_sec         = 3
| висота          = 218
| ref-висота      =
| водойма         =
| адреса          = 71031, Запорізька обл., Більмацький р-н, с. Шевченківське, вул. Шевченка, 29
| облікова картка =
| прапор          =
| герб            =
| відстань о      =
| ref-відстань о  =
| відстань р      =
| ref-відстань р  =
| станція         =
| відстань ст     =
}}

'''Тернове́''' — [[село]] в Україні, у [[Більмацька селищна громада|Більмацькій селищній громаді]] [[Пологівський район|Пологівського району]] [[Запорізька область|Запорізької області]]. Населення становить 118 осіб.

== Географія ==
Село ''Тернове'' знаходиться біля витоків річки [[Грузенька]], на відстані 2 км від села [[Руденка (Пологівський район)|Руденка]]. Поруч проходить залізниця, блокпост [[346 км (блокпост)|346 км]] за 1 км.

== Населення ==
=== Мова ===
Розподіл населення за рідною мовою за даними [[Перепис населення України (2001)|перепису 2001 року]]{{UKR-socialdata-mova-2001}}:
{| class="wikitable sortable"
!Мова
!Кількість
!Відсоток
|-
|[[Українська мова|українська]]
|108
|91.53%
|-
|[[Російська мова|російська]]
|9
|7.62%
|-
|[[Вірменська мова|вірменська]]
|1
|0.85%
|- class="sortbottom"
!Усього
|118
|100%
|}

== Примітки ==
{{reflist}}
== Посилання ==
* [http://weather.in.ua/ua/zaporozhskaja/26036 Погода в селі Тернове]

{{Zaporizhia-geo-stub}}

{{Портали|Україна|Запорізька область|Географія}}
{{Комиш-Зорянська селищна громада}}
{{Куйбишевський район (Запорізька область)}}

[[Категорія:Села Запорізької області]]

title: село Тернове

Країна: Україна

Область: Запорізька область

Район: Пологівський район

Тер. громада: Комиш-Зорянська селищна громада

title: Основні дані

Густота населення: 7,63 осіб/км²

title: Географічні дані

title: Місцева влада

title: Карта

Карта: Тернове


text:
# Жаксынский район
Жаксынский район (каз. Жақсы ауданы) — административная единица Акмолинской области Казахстана. Административный центр — посёлок Жаксы.

## История
Район был образован в 1955 году, первоначально именовался Кийминский (с 1964 года — Жаксынский). С 1970 по 1997 год был в составе Тургайской области.

## Физико-географическая характеристика
Общая земельная площадь составляет 969 264 га. Район находится в центральной части области и граничит с Сандыктауским, Жаркаинским, Атбасарским, Есильским районами Акмолинской области. А также граничит с районом им. Г.Мусрепова Северо-Казахстанской области.
Местность рельефа равнинная, содержит небольшое количество мелкосопочника. На территории района расположены реки Кайракты, Терсакан, Ишим и ряд таких озёр, как Шункурколь, Калмыкколь, Шоптыколь и Белагаш. Так же, в наличии района есть водные ресурсы, которые используются для водопоя и орошения в количестве 25,7 млн м3. Количество подземной пресной воды составляет 1,1 млн м3.
По большой части, район расположен в подзоне каштановых почв и южных черноземов, растительность преимущественно полынно-житниковая, злаково-разнотравная и злаково-полынная. Южные карбонатовые черноземы относятся к глинистым и среднесуглинистым почвам. Помимо черноземов, на территории имеются солончаки, луговые солонцы и лугово-каштановые почвы. Уровень залегания грунтовых вод составляет более 3 метра. Почвенный горизонт по мощности в среднем содержит 28-35 см.
По причине резко континентального климата, лето проходит жарким, а зима суровой. Безморозный период длится 115—120 дней.
В районе обитают несколько видов животных — степные корсаки, лисы, сурки и волки. Также водятся куропатки, утки и гуси.

## Полезные ископаемые
В пределах района расположен ряд месторождений строительных материалов. Среди которых в настоящее время представлены месторождения щебня, дресвы (Жаксынский карьер-4,6 га), бутового камня (щебень) (Запорожский карьер- 6,2 га, работы закансервированы), строительного песка (Есильский карьер-3 га) и глины для производства кирпича марки «150» (село Кайракты), суглинки для кирпича марки «150» и «200» (села Кийма и Запорожье).
На территории района нет промышленных сбросов, однако источником по загрязнению воздуха являются разные промышленные предприятия, автотранспорт и котельные, но перечисленные выбросы не несут угрозу окружающей среде. В целом по качеству потребляемой воды и очистке воздуха, район сравнительно благоприятный

## Административное устройство
Жаксынский район как административно-территориальная единица включает в свой состав 7 сёл и 7 сельских округов. На начало 2021 года, в районе находилось 25 населённых пунктов.
| № на карте | Административная единица      | Административный центр | Количество населённых пунктов | Население (2009) | Аким                               |
| ---------- | ----------------------------- | ---------------------- | ----------------------------- | ---------------- | ---------------------------------- |
| 1          | Село Жаксы                    | село Жаксы             | 1                             | 5 097            | Калентионок Евгений Евгеньевич     |
| 2          | Село Белагаш                  | село Белагаш           | 1                             | 1 149            | Жанабаев Шугай Елешович            |
| 3          | Беловодский сельский округ    | село Беловодское       | 3                             | 1 524            | Дахай Жардембек                    |
| 4          | Жанакийминский сельский округ | село Жана Киима        | 3                             | 3 282            | Отегенов Амангельды Камалиденович  |
| 5          | Запорожский сельский округ    | село Запорожье         | 2                             | 2 719            | Хаусылов Думан Магузович           |
| 6          | Ишимский сельский округ       | село Ишимское          | 3                             | 1 579            | Борамбаева Диана Сайрановна        |
| 7          | Калининский сельский округ    | село Калининское       | 3                             | 906              | Тюлюбаев Мейрамбек Кайратович      |
| 8          | Село Киевское                 | село Киевское          | 1                             | 734              | Абылкасымов Ардак Боранбаевич      |
| 9          | Кызылсайский сельский округ   | село Кировское         | 2                             | 845              | Ахметов Сайранбек Келденович       |
| 10         | Село Новокиенка               | село Новокиенка        | 1                             | 860              | Садыков Болат Каратаевич           |
| 11         | Село Подгорное                | село Подгорное         | 1                             | 789              | Аубакирова Карлыгаш Каженовна      |
| 12         | Тарасовский сельский округ    | село Тарасовка         | 2                             | 587              | Кудайбергенова Куралай Койшыбаевна |
| 13         | Село Терсакан                 | село Терсакан          | 1                             | 510              | Кенесова Еркеназ Муханмедяровна    |
| 14         | Село Чапаевское               | село Чапаевское        | 1                             | 526              | Серикбаев Ерлан Ашимович           |

### Населённые пункты
В Жаксынском районе 25 населённых пунктов.
| №  | Населённый пункт | Тип  | Население (2009) | Административная единица      |
| -- | ---------------- | ---- | ---------------- | ----------------------------- |
| 1  | Алгабас          | село | ▼196             | Жанакийминский сельский округ |
| 2  | Баягиз           | село | ▼141             | Кызылсайский сельский округ   |
| 3  | Белагаш          | село | ▼1 149           | Село Белагаш                  |
| 4  | Беловодское      | село | ▼587             | Беловодский сельский округ    |
| 5  | Жаксы            | село | ▼5 097           | Село Жаксы                    |
| 6  | Жана Киима       | село | ▼1 410           | Жанакийминский сельский округ |
| 7  | Запорожье        | село | ▼1 835           | Запорожский сельский округ    |
| 8  | Ишимское         | село | ▼1 277           | Ишимский сельский округ       |
| 9  | Казахское        | село | ▼126             | Тарасовский сельский округ    |
| 10 | Казахстан        | село | ▼83              | Ишимский сельский округ       |
| 11 | Кайракты         | село | ▼347             | Беловодский сельский округ    |
| 12 | Калининское      | село | ▼420             | Калининский сельский округ    |
| 13 | Калмакколь       | село | ▼125             | Калининский сельский округ    |
| 14 | Киевское         | село | ▼734             | Село Киевское                 |
| 15 | Киима            | село | ▼1 395           | Жанакийминский сельский округ |
| 16 | Кировское        | село | ▼607             | Кызылсайский сельский округ   |
| 17 | Лозовое          | село | ▼739             | Запорожский сельский округ    |
| 18 | Монастырка       | село | ▼219             | Ишимский сельский округ       |
| 19 | Моховое          | село | ▼361             | Калининский сельский округ    |
| 20 | Новокиенка       | село | ▼723             | Село Новокиенка               |
| 21 | Перекатное       | село | ▼520             | Беловодский сельский округ    |
| 22 | Подгорное        | село | ▼789             | Село Подгорное                |
| 23 | Тарасовка        | село | ▼461             | Тарасовский сельский округ    |
| 24 | Терсакан         | село | ▼468             | Село Терсакан                 |
| 25 | Чапаевское       | село | ▼526             | Село Чапаевское               |

## Население
| Численность населения района | Численность населения района | Численность населения района | Численность населения района | Численность населения района | Численность населения района | Численность населения района | Численность населения района | Численность населения района |
| 1959                         | 1970                         | 1979                         | 1989                         | 1999                         | 2004                         | 2005                         | 2006                         | 2007                         |
| ---------------------------- | ---------------------------- | ---------------------------- | ---------------------------- | ---------------------------- | ---------------------------- | ---------------------------- | ---------------------------- | ---------------------------- |
| 19 497                       | 37 403                       | 39 026                       | 41 652                       | 30 808                       | 26 653                       | 26 187                       | 25 764                       | 25 350                       |
| 2008                         | 2009                         | 2010                         | 2011                         | 2012                         | 2013                         | 2014                         | 2015                         | 2016                         |
| 24 799                       | 21 107                       | 20 854                       | 20 699                       | 20 532                       | 20 330                       | 20 127                       | 19 799                       | 19 792                       |
| 2017                         | 2018                         | 2019                         | 2020                         | 2021                         |                              |                              |                              |                              |
| 19 493                       | 19 254                       | 19 088                       | 18 768                       | 18 516                       |                              |                              |                              |                              |

Национальный состав
Национальный состав по оценке на начало 2019 года.
| Национальность | Численность (чел.) | Процентное соотношение |
| -------------- | ------------------ | ---------------------- |
| Казахи         | 9 032              | 47,32%                 |
| Русские        | 4 529              | 23,73%                 |
| Украинцы       | 2 626              | 13,76%                 |
| Немцы          | 831                | 4,35%                  |
| Белорусы       | 467                | 2,45%                  |
| Татары         | 413                | 2,16%                  |
| Мордва         | 334                | 1,75%                  |
| Молдаване      | 140                | 0,73%                  |
| Башкиры        | 135                | 0,71%                  |
| Ингуши         | 133                | 0,70%                  |
| Азербайджанцы  | 98                 | 0,51%                  |
| Удмурты        | 95                 | 0,50%                  |
| Армяне         | 10                 | 0,05%                  |
| Марийцы        | 4                  | 0,02%                  |
| Другие         | 241                | 1,26%                  |
| Всего          | 19 088             | 100,00%                |

## Текущая демографическая ситуация в районе
Демографическая ситуация за последние годы оценивается как неблагоприятная из- за снижения рождаемости, повышения смертности и сохранения миграционного оттока населения.
*Количество населения уменьшилось на 435 человек по сравнению с аналогичным периодом прошлого года: прибыло- 681 человек (январь- ноябрь 2018 года- 68 чел.), убыло- 1110 человек (январь-ноябрь 2018 года- 1009 чел.), родилось- 292 ребёнка (январь- ноябрь 2018 года- 277  детей.), умерло- 155 человек (январь- ноябрь 2018 года-  143чел.), сальдо миграции составило — 429 человек (январь- ноябрь 2017 года-  — 270 чел.)
Естественный прирост населения на 1 декабря 2019 года составил 137 человек.

## Образование
В районе функционирует 21 школа, из них 16 — средних, 4 — основных, 1 — начальная; 3 объекта дополнительного образования (Станция юных натуралистов, Дом школьников, Музыкальная школа. Функционирует учебно-производственный комбинат на базе Кийминской СШ имени К.Ускенбаева).

## Спорт
В районе для занятия физкультурой и спортом существует 118 спортивных сооружений, из них 36 спортзалов, 63 плоскостных сооружений (площадки, поля), 2 спортивных комплекса, 8 приспособленных залов, 7 хоккейный корт, 2 стадиона. На территории района проводятся зимние и летние спартакиады; спартакиада «Надежда» среди лиц с ограниченными возможностями. Количество систематически занимающихся физической культурой спортом на 1 января 2020 года составляет 5758 человек или 30,5 % к аналогичному периоду прошлого года (за 2018 год 5789 человек или 30,1 %).
На 1 января 2020 года проведено 397 районных соревнований и участвовали в 21 областных соревнованиях, количество принявших участие в спортивных мероприятиях (села и сельские округа, школы, организации и предприятии района) — 22138 человек, что на 2434 человек меньше к аналогичному периоду прошлого года (за 2018 год проведено 357 районных и 49 областных соревнований — 24572 человек).

## СМИ
C 1934 года в районе издается газета «Жаксынский вестник». Выпускается газета на двух языках: (на казахском и русском). С 1934 по 2013 год было выпущено 2000 экземпляров.
На территории района вещают каналы — Хабар, Первый канал Евразия Казахстан-1, НТВ, 1-Кокшетау.

title: Жаксынский район

wikitext:
{{Административная единица
| Цвет1 = {{Цвет|Казахстан}}
| Русское название = Жаксынский район
| Оригинальное название = {{lang-kk|Жақсы ауданы}}
| Герб =
| Флаг =
| Страна = {{Флагификация|Казахстан}}
| Гимн =
| Входит в = [[Акмолинская область|Акмолинскую область]]
| Включает = 7 сельских округов, 7 сел, 25 населенных пунктов
| Столица = [[Жаксы]]
| Дата = [[1957 год]]
| Глава = Алмагуль Кадралина <ref>{{Cite web |url=http://zhaksy.gov.kz/ |title=Информационный сайт акима Жаксынского района |access-date=2013-08-13 |archive-date=2018-01-21 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180121044049/http://zhaksy.gov.kz/ |url-status=live }}</ref>
| Название главы = [[Аким (чин)|Аким]]
| Глава2 =
| Название главы2 =
| ВВП =
| Год ВВП =
| Место по ВВП =
| ВВП на душу населения =
| Место по ВВП на душу населения =
| Язык =
| Языки =
| Население = {{Спад}}19 088<ref name="Stat">{{Cite web|url = http://stat.gov.kz/api/getFile/?docId=ESTAT305821|title = Численность населения Республики Казахстан по полу в разрезе областей, городов, районов и районных центров и поселков на начало 2019 года|publisher = Комитет по статистике Министерства национальной экономики Республики Казахстан|access-date = 2019-09-27|archive-date = 2020-06-13|archive-url = https://web.archive.org/web/20200613081608/http://stat.gov.kz/api/getFile/?docId=ESTAT305821|url-status = live}}</ref>
| Год переписи = 2019
| Процент от населения =
| Место по населению =
| Плотность = 3,2
| Место по плотности =
| Национальный состав = {{nobr|[[казахи]] (47,32%)}}, {{nobr|[[русские]] (23,73%)}}, {{nobr|[[украинцы]] (13,76%)}} {{nobr|[[немцы]] (4,35%)}} {{nobr|[[белорусы]] (2,45%)}} {{nobr|[[татары]] (2,16%)}} {{nobr|[[мордва]] (1,75%)}} {{nobr|другие (4,48%)}}<ref name="Stat2019">{{Cite web|url = http://stat.gov.kz/api/getFile/?docId=ESTAT306055|title = Численность населения Республики Казахстан по отдельным этносам на начало 2019 года|publisher = Комитет по статистике Министерства национальной экономики Республики Казахстан|access-date = 2019-09-27|archive-date = 2020-06-04|archive-url = https://web.archive.org/web/20200604223615/http://stat.gov.kz/api/getFile/?docId=ESTAT306055|url-status = live}}</ref>
| Конфессиональный состав =
| Площадь = 969 264 га
| Процент от площади =
| Место по площади =
| Максимальная высота = 448{{нет АИ|6|12|2011}}
| Средняя высота = 250-300{{нет АИ|6|12|2011}}
| Минимальная высота =
| Широта =
| Долгота =
| Карта = Akmola_Province_Zhaksy.png
| Карта административной единицы =
| Часовой пояс = [[UTC+5]]
| Аббревиатура =
| ISO =
| FIPS =
| Телефонный код = +7 1635
| Почтовые индексы = 021000-021019<ref name="kazindex.ru">{{Cite web |url=http://kazindex.ru/02/11.html |title=Почтовые индексы Казахстана |access-date=2010-03-23 |archive-date=2011-02-21 |archive-url=https://web.archive.org/web/20110221215702/http://kazindex.ru/02/11.html |url-status=live }}</ref>
| Интернет-домен =
| Сайт =
| Примечания =
}}
'''Жаксынский район''' ({{lang-kk|Жақсы ауданы}}) — административная единица [[Акмолинская область|Акмолинской области]] [[Казахстан]]а. Административный центр — посёлок [[Жаксы]].

== История ==
{{Нет источников в разделе|дата=2014-04-02}}
Район был образован в 1955 году, первоначально именовался Кийминский<ref>Ведомости Верховного Совета СССР. № 22 (840), 1955 г.</ref> (с 1964 года — '''Жаксынский'''). С [[1970]] по [[1997 год]] был в составе [[Тургайская область (Казахстан)|Тургайской области]].

== Физико-географическая характеристика ==
{{Нет источников в разделе|дата=2014-04-02}}
Общая земельная площадь составляет 969 264 га. Район находится в центральной части области и граничит с [[Сандыктауский район|Сандыктауским]], [[Жаркаинский район Акмолинской области|Жаркаинским]], [[Атбасарский район Акмолинской области|Атбасарским]], [[Есильский район Акмолинской области|Есильским]] районами [[Акмолинская область|Акмолинской]] области. А также граничит с [[Район им. Габита Мусрепова|районом им. Г.Мусрепова]] [[Северо-Казахстанская область|Северо-Казахстанской области]].

Местность рельефа равнинная, содержит небольшое количество [[Сарыарка|мелкосопочника]]. На территории района расположены реки [[Жаман-Кайракты|Кайракты]], [[Терисаккан|Терсакан]], [[Ишим (река)|Ишим]] и ряд таких озёр, как Шункурколь, Калмыкколь, Шоптыколь и Белагаш. Так же, в наличии района есть водные ресурсы, которые используются для водопоя и орошения в количестве 25,7 млн м3. Количество подземной пресной воды составляет 1,1 млн м3.

По большой части, район расположен в подзоне каштановых почв и южных черноземов, растительность преимущественно полынно-житниковая, злаково-разнотравная и злаково-полынная. Южные карбонатовые черноземы относятся к глинистым и среднесуглинистым почвам. Помимо черноземов, на территории имеются солончаки, луговые солонцы и лугово-каштановые почвы. Уровень залегания грунтовых вод составляет более 3 метра. Почвенный горизонт по мощности в среднем содержит 28-35 см.

По причине резко континентального климата, лето проходит жарким, а зима суровой. Безморозный период длится 115—120 дней.

В районе обитают несколько видов животных — [[Корсак|степные корсаки]], [[Лиса|лисы]], [[Сурок|сурки]] и [[волк]]и. Также водятся [[куропатки]], [[утки]] и [[гуси]]<ref name="akimat">{{Cite web |url=http://zhaksy.gov.kz/content/obschie-svedeniya-o-rayone |title=Информационный сайт акима Жаксынского района. Общие сведения о районе |access-date=2019-09-27 |archive-date=2019-09-27 |archive-url=https://web.archive.org/web/20190927202320/http://zhaksy.gov.kz/content/obschie-svedeniya-o-rayone |url-status=live }}</ref>.

== Полезные ископаемые ==
{{Нет источников в разделе|дата=2014-04-02}}
В пределах района расположен ряд месторождений строительных материалов. Среди которых в настоящее время представлены месторождения щебня, дресвы (Жаксынский карьер-4,6 га), бутового камня (щебень) (Запорожский карьер- 6,2 га, работы закансервированы), строительного песка (Есильский карьер-3 га) и глины для производства кирпича марки «150» (село Кайракты), суглинки для кирпича марки «150» и «200» (села Кийма и Запорожье).

На территории района нет промышленных сбросов, однако источником по загрязнению воздуха являются разные промышленные предприятия, автотранспорт и котельные, но перечисленные выбросы не несут угрозу окружающей среде. В целом по качеству потребляемой воды и очистке воздуха, район сравнительно благоприятный<ref name="akimat" />

== Административное устройство ==

[[File:ATD-JaksyAKmkz.png|thumb|400px|Административно-территориальное деление Жаксынского района]]

Жаксынский район как административно-территориальная единица включает в свой состав 7 сёл и 7 сельских округов<ref>{{Cite web|lang=ru|url=https://www.gov.kz/memleket/entities/aqmola-zhaksy/about/structure/139/1?lang=ru|title=Жаксынский район - Структура|website=www.gov.kz|access-date=2022-01-19|archive-date=2022-01-19|archive-url=https://web.archive.org/web/20220119173008/https://www.gov.kz/memleket/entities/aqmola-zhaksy/about/structure/139/1?lang=ru|url-status=live}}</ref>. На начало 2021 года, в районе находилось 25 населённых пунктов<ref>[https://stat.gov.kz/api/getFile/?docId=ESTAT405524&lang=ru Административно-территориальные единицы Республики Казахстан. На начало 2021 года]{{Недоступная ссылка}}</ref>.

{{Автонумерация
  | Оформление = standard sortable
  | Столбцов = 6
  | Заголовок1 = №
 на
 карте| Заголовок2 = Административная единица | Заголовок3 = Административный центр | Заголовок4 = Количество
населённых
пунктов | Заголовок5 = Население (2009) | Заголовок6 = Аким
  | Выравнивание4 = right | Выравнивание5 = right
  | Сортировка4 = число | Сортировка5 = число | Сортировка6 = число
| | [[Село Жаксы (Акмолинская область)| Село Жаксы]] | село [[Жаксы]] | 1 | 5 097 |Калентионок Евгений Евгеньевич
| | [[Село Белагаш (Акмолинская область)|Село Белагаш]] | село [[Белагаш (Жаксынский район)|Белагаш]] | 1 | 1 149 | Жанабаев Шугай Елешович
| | [[Беловодский сельский округ]] | село [[Беловодское (Акмолинская область)|Беловодское]] | 3 | 1 524 |Дахай Жардембек
| | [[Жанакииминский сельский округ|Жанакийминский сельский округ]] | село [[Жана Киима]] | 3 | 3 282 | Отегенов Амангельды Камалиденович
| | [[Запорожский сельский округ (Акмолинская область)|Запорожский сельский округ]] | село [[Запорожье (Акмолинская область)|Запорожье]] | 2 | 2 719 |Хаусылов Думан Магузович
| | [[Ишимский сельский округ (Акмолинская область)|Ишимский сельский округ]] | село [[Ишимское (Акмолинская область)|Ишимское]] | 3 | 1 579 | Борамбаева Диана Сайрановна
| | [[Калининский сельский округ (Акмолинская область)|Калининский сельский округ]] | село [[Калининское (Акмолинская область)|Калининское]] | 3 | 906 | Тюлюбаев Мейрамбек Кайратович
| | [[Село Киевское (Акмолинская область)|Село Киевское]] | село [[Киевское (Акмолинская область)|Киевское]] | 1 | 734 |Абылкасымов Ардак Боранбаевич
| | [[Кызылсайский сельский округ]] | село [[Кировское (Акмолинская область)|Кировское]] | 2 | 845 | Ахметов Сайранбек Келденович
| | [[Село Новокиенка]] | село [[Новокиенка]] | 1 | 860 | Садыков Болат Каратаевич
| | [[Село Подгорное (Акмолинская область)|Село Подгорное]] | село [[Подгорное (Акмолинская область)|Подгорное]] | 1 | 789 | Аубакирова Карлыгаш Каженовна
| | [[Тарасовский сельский округ (Акмолинская область)|Тарасовский сельский округ]] | село [[Тарасовка (Акмолинская область)|Тарасовка]] | 2 | 587 | Кудайбергенова Куралай Койшыбаевна
| | [[Село Терсакан]] | село [[Терсакан (село)|Терсакан]] | 1 | 510 | Кенесова Еркеназ Муханмедяровна
| | [[Село Чапаевское (административная единица)|Село Чапаевское]] | село [[Чапаевское (Акмолинская область)|Чапаевское]] | 1 | 526 | Серикбаев Ерлан Ашимович
}}

=== Населённые пункты ===

В Жаксынском районе 25 населённых пунктов.

{{Автонумерация
  | Оформление = standard sortable collapsible collapsed
  | Название = Список населённых пунктов района
  | Столбцов = 5
  | Заголовок2 = Населённый пункт | Заголовок3 = Тип | Заголовок4 = Население (2009) | Заголовок5 = Административная единица
  | Выравнивание4 = right
  | Сортировка4 = число
| | [[Алгабас (Жаксынский район)|Алгабас]] | село | {{падение}}196 | [[Жанакииминский сельский округ|Жанакийминский сельский округ]]
| | [[Баягиз]] | село | {{падение}}141 | [[Кызылсайский сельский округ]]
| | [[Белагаш (Жаксынский район)|Белагаш]] | село | {{падение}}1 149 | [[Село Белагаш (Акмолинская область)|Село Белагаш]]
| | [[Беловодское (Акмолинская область)|Беловодское]] | село | {{падение}}587 | [[Беловодский сельский округ]]
| | [[Жаксы]] | село | {{падение}}5 097 | [[Село Жаксы (Акмолинская область)|Село Жаксы]]
| | [[Жана Киима]] | село | {{падение}}1 410 | [[Жанакииминский сельский округ|Жанакийминский сельский округ]]
| | [[Запорожье (Акмолинская область)|Запорожье]] | село | {{падение}}1 835 | [[Запорожский сельский округ (Акмолинская область)|Запорожский сельский округ]]
| | [[Ишимское (Акмолинская область)|Ишимское]] | село | {{падение}}1 277 | [[Ишимский сельский округ (Акмолинская область)|Ишимский сельский округ]]
| | [[Казахское (Акмолинская область)|Казахское]] | село | {{падение}}126 | [[Тарасовский сельский округ (Акмолинская область)|Тарасовский сельский округ]]
| | [[Казахстан (Жаксынский район)|Казахстан]] | село | {{падение}}83 | [[Ишимский сельский округ (Акмолинская область)|Ишимский сельский округ]]
| | [[Кайракты (Акмолинская область)|Кайракты]] | село | {{падение}}347 | [[Беловодский сельский округ]]
| | [[Калининское (Акмолинская область)|Калининское]] | село | {{падение}}420 | [[Калининский сельский округ (Акмолинская область)|Калининский сельский округ]]
| | [[Калмакколь]] | село | {{падение}}125 | [[Калининский сельский округ (Акмолинская область)|Калининский сельский округ]]
| | [[Киевское (Акмолинская область)|Киевское]] | село | {{падение}}734 | [[Село Киевское (Акмолинская область)|Село Киевское]]
| | [[Киима]] | село | {{падение}}1 395 | [[Жанакииминский сельский округ|Жанакийминский сельский округ]]
| | [[Кировское (Акмолинская область)|Кировское]] | село | {{падение}}607 | [[Кызылсайский сельский округ]]
| | [[Лозовое (Жаксынский район)|Лозовое]] | село | {{падение}}739 | [[Запорожский сельский округ (Акмолинская область)|Запорожский сельский округ]]
| | [[Монастырка (Акмолинская область)|Монастырка]] | село | {{падение}}219 | [[Ишимский сельский округ (Акмолинская область)|Ишимский сельский округ]]
| | [[Моховое (Акмолинская область)|Моховое]] | село | {{падение}}361 | [[Калининский сельский округ (Акмолинская область)|Калининский сельский округ]]
| | [[Новокиенка]] | село | {{падение}}723 | [[Село Новокиенка]]
| | [[Перекатное]] | село | {{падение}}520 | [[Беловодский сельский округ]]
| | [[Подгорное (Акмолинская область)|Подгорное]] | село | {{падение}}789 | [[Село Подгорное (Акмолинская область)|Село Подгорное]]
| | [[Тарасовка (Акмолинская область)|Тарасовка]] | село | {{падение}}461 | [[Тарасовский сельский округ (Акмолинская область)|Тарасовский сельский округ]]
| | [[Терсакан (село)|Терсакан]] | село | {{падение}}468 | [[Село Терсакан]]
| | [[Чапаевское (Акмолинская область)|Чапаевское]] | село | {{падение}}526 | [[Село Чапаевское (административная единица)|Село Чапаевское]]
}}

== Население ==

{{ВыводДанных|Столбцов=9|Оформление=standard|Заголовок=Численность населения района|Больше=увеличение|Меньше=уменьшение|1959<ref>{{Cite web|url=http://www.demoscope.ru/weekly/ssp/ussr59_reg1.php|title=Всесоюзная перепись населения 1959 г. Численность наличного населения городов и других поселений, районов, районных центров и крупных сельских населенных мест на 15 января 1959 года по регионам союзных республик (кроме РСФСР) *|access-date=2022-01-20|archive-date=2014-02-19|archive-url=https://web.archive.org/web/20140219033826/http://demoscope.ru/weekly/ssp/ussr59_reg1.php|url-status=live}}</ref>|19 497|1970|37 403|1979|39 026|1989|41 652|1999|30 808|2004|26 653|2005|26 187|2006|25 764|2007|25 350|2008|24 799|2009|21 107|2010|20 854|2011|20 699|2012|20 532|2013|20 330|2014|20 127|2015|19 799|2016 |19 792|2017|19 493|2018|19 254|2019|19 088|2020|18 768|2021|18 516}}

'''Национальный состав'''

Национальный состав по оценке на начало [[2019 год|2019 года]]<ref name="Stat2019" />.

{|class=standard style="width 70em; max-width 70%; "
 ! style="text-align:center" |'''Национальность'''
 ! Численность (чел.)
 ! Процентное соотношение
 |-
 |[[Казахи]]
 | style="text-align:center" | 9 032
 | style="text-align:center" | 47,32%
 |-
 |[[Русские]]
 | style="text-align:center" | 4 529
 | style="text-align:center" | 23,73%
 |-
 |[[Украинцы]]
 | style="text-align:center" | 2 626
 | style="text-align:center" | 13,76%
 |-
 |[[Немцы]]
 | style="text-align:center" | 831
 | style="text-align:center" | 4,35%
 |-
 |[[Белорусы]]
 | style="text-align:center" | 467
 | style="text-align:center" | 2,45%
 |-
 |[[Татары]]
 | style="text-align:center" | 413
 | style="text-align:center" | 2,16%
 |-
 |[[Мордва]]
 | style="text-align:center" | 334
 | style="text-align:center" | 1,75%
 |-
 |[[Молдаване]]
 | style="text-align:center" | 140
 | style="text-align:center" | 0,73%
 |-
 |[[Башкиры]]
 | style="text-align:center" | 135
 | style="text-align:center" | 0,71%
 |-
 |[[Ингуши]]
 | style="text-align:center" | 133
 | style="text-align:center" | 0,70%
 |-
 |[[Азербайджанцы]]
 | style="text-align:center" | 98
 | style="text-align:center" | 0,51%
 |-
 |[[Удмурты]]
 | style="text-align:center" | 95
 | style="text-align:center" | 0,50%
 |-
 |[[Армяне]]
 | style="text-align:center" | 10
 | style="text-align:center" | 0,05%
 |-
 |[[Марийцы]]
 | style="text-align:center" | 4
 | style="text-align:center" | 0,02%
 |-
 |Другие
 | style="text-align:center" | 241
 | style="text-align:center" | 1,26%
 |-
 |Всего
 | style="text-align:center" | 19 088
 | style="text-align:center" | 100,00%
 |}

== Текущая демографическая ситуация в районе ==
{{Нет источников в разделе|дата=2014-04-02}}

Демографическая ситуация за последние годы оценивается как неблагоприятная из- за снижения рождаемости, повышения смертности и сохранения миграционного оттока населения.

<nowiki>*</nowiki>Количество населения уменьшилось на 435 человек по сравнению с аналогичным периодом прошлого года: прибыло- 681 человек ''(январь- ноябрь 2018 года- 68 чел.)'', убыло- 1110 человек ''(январь-ноябрь 2018 года-'' 1009 ''чел.)'', родилось- 292 ребёнка ''(январь- ноябрь 2018 года-'' 277 '' детей.),'' умерло- 155 человек ''(январь- ноябрь 2018 года- '' 143''чел.),'' сальдо миграции составило — 429 человек ''(январь- ноябрь 2017 года- '' — 270 ''чел.)''

Естественный прирост населения на 1 декабря 2019 года составил 137 человек.

== Образование ==
{{Нет источников в разделе|дата=2014-04-02}}
В районе функционирует 21 школа, из них 16 — средних, 4 — основных, 1 — начальная; 3 объекта дополнительного образования (''Станция юных натуралистов, Дом школьников, Музыкальная школа. Функционирует учебно-производственный комбинат на базе Кийминской СШ имени К.Ускенбаева).''

== Спорт ==
{{Нет источников в разделе|дата=2014-04-02}}
В районе для занятия физкультурой и спортом существует 118 спортивных сооружений, из них 36 спортзалов, 63 плоскостных сооружений (площадки, поля), 2 спортивных комплекса, 8 приспособленных залов, 7 хоккейный корт, 2 стадиона. На территории района проводятся зимние и летние спартакиады; спартакиада «Надежда» среди лиц с ограниченными возможностями. Количество систематически занимающихся физической культурой спортом на 1 января 2020 года составляет 5758 человек или 30,5 % к аналогичному периоду прошлого года (за 2018 год 5789 человек или 30,1 %).

На 1 января 2020 года проведено 397 районных соревнований и участвовали в 21 областных соревнованиях, количество принявших участие в спортивных мероприятиях (села и сельские округа, школы, организации и предприятии района) — 22138 человек, что на 2434 человек меньше к аналогичному периоду прошлого года (за 2018 год проведено 357 районных и 49 областных соревнований — 24572 человек).

== СМИ ==
{{Нет источников в разделе|дата=2014-04-02}}
C 1934 года в районе издается газета «'''Жаксынский вестник'''». Выпускается газета на двух языках: (на [[Казахский язык|казахском]] и [[Русский язык|русском]]). С 1934 по 2013 год было выпущено 2000 экземпляров.

На территории района вещают каналы — [[Хабар (телеканал)|Хабар]], [[Первый канал Евразия]] [[Казахстан-Кокшетау|Казахстан-]]1, [[НТВ]], 1-Кокшетау<ref name="akimat" />.

== Примечания ==
{{примечания}}

== Ссылки ==
* [https://web.archive.org/web/20110903142710/http://www.akmo.kz/content/zjaksinskij_rajon Информация о районе на сайте области]
* [https://web.archive.org/web/20150406025340/http://zhaksy.gov.kz/a/49/open/index.html Отчёт акима района]
* [http://jaksy.akmol.kz/a/49/content/socialno_ekonomicheskij_pasport__rys._ Электронный паспорт района]
* [http://zhaksy.gov.kz/content/obschie-svedeniya-o-rayone Информационный сайт акима Жаксынского района. Общие сведения о районе]
* [http://zhaksy.gov.kz/public/files/2018/11/5/051118_175808_programma-razvitiya-territoriy-ghaksynskogo-rayona-akmolinskoy-oblasti.docx ''Информационный сайт акима Жаксынского района.''Программа развития территорий Жаксынского района Акмолинской области на 2016—2020 годы]

{{Акмолинская область}}

[[Категория:Жаксынский район]]

title: Жаксынский район

Страна: Казахстан

Входит в: Акмолинскую область

Адм. центр: Жаксы

Аким: Алмагуль Кадралина

title: История и география

История и география: Высота

title: Население

Плотность: 3,2 чел./км²

title: Цифровые идентификаторы

Цифровые идентификаторы: Жаксынский район на карте


text:
# Канюра Олександр Андрійович
Олександр Андрійович Каню́ра (народився 10 вересня 1961 в селі Лісовичі Таращанського району Київської області) — український лікар, науковець, громадський діяч і політик. Доктор медичних наук. Професор кафедри ортодонтії та пропедевтики ортопедичної стоматології, проректор з науково-педагогічної та лікувальної роботи Національного медичного університету імені О. О. Богомольця, Заслужений лікар України.

## Життєпис
В 1983 році закінчив Київське медичне училище № 2, за спеціальністю «фельдшер», працював у Таращанській районній санітарно-епідеміологічній станції помічником санітарного лікаря з комунальної гігієни.
У 1983—1985 проходив військову службу в Радянській армії.
В 1992 році закінчив стоматологічний факультет Київського медичного інституту імені О. О. Богомольця (нині Національний медичний університет імені О. О. Богомольця), кваліфікація лікар-стоматолог.
Працював лікарем-стоматологом стоматологічної поліклініки НМУ (1992—1999). З 1999 по 2004 рік — асистент кафедри ортодонтії та пропедевтики ортопедичної стоматології.
У 2004 році захистив кандидатську дисертацію на тему «Особливості лікування вестибулярного положення іклів у віковому аспекті», у якій основними напрямками досліджень було визначення розповсюдженості цієї патології, а також запропоновано декілька нових ортодонтичних апаратів і методик її лікування.
Заступник декана стоматологічного факультету (2004—2012), учений секретар Вченої ради стоматологічного факультету (2004—2014), доцент кафедри ортодонтії (2005—2014).
У 2009 році закінчив Східно-Європейський університет економіки і менеджменту, кваліфікація менеджер-економіст.
У 2012 році захистив докторську дисертацію на тему «Оптимізація системи стоматологічного забезпечення військовозобов'язаних запасу та військового резерву ЗСУ України на особливий період», під час написання якої були вивчені питання ранньої діагностики та профілактики дисфункціональних станів скронево-нижньощелепного суглоба, поширеності дефектів зубних рядів та факторів ризику розвитку дисфункції СНЩС у військовозобов‘язаних мобілізаційного резерву. Було запропоновано методику організації надання стоматологічної допомоги населенню України та нову систему стоматологічного забезпечення військовозобов'язаних запасу та військового резерву Збройних Сил України.
З 2015 року — професор кафедри ортодонтії та пропедевтики ортопедичної стоматології.
Під керівництвом Олександра Канюри виконано дві докторські дисертації (зі спеціальностей 14.01.22-стоматологія та 14.02.03-соціальна медицина) та три дисертації на здобуття ступеня Доктора філософії (PhD) (2 - зі спеціальності 221-стоматологія та одна зі спеціальності 011-освітні/педагогічні науки).
З вересня 2018 року — проректор з науково-педагогічної та лікувальної роботи Національного медичного університету імені О. О. Богомольця. Член Вченої ради стоматологічного факультету НМУ ім. О.О. Богомольця, член медичної ради Стоматологічного медичного центру НМУ ім. О.О. Богомольця, голова Вченої ради НМУ по захисту докторських дисертацій за спеціальністю «Стоматологія» НМУ  імені О. О. Богомольця.
Має двох синів — Івана і Сергія.

## Громадсько-політична діяльність
Учасник численних волонтерських місій в зону АТО/ООС.
Є співзасновником Української асоціації стоматологічної освіти, академіком Української академії наук, дійсним членом Асоціації ортодонтів України, Асоціації стоматологів України.
Обирався депутатом VI скликання Київської обласної ради (2010—2015).

## Основні праці
Має понад 120 наукових праць та 9 патентів на винахід.
Є співавтором:
- підручника «Основні напрямки реформування дитячої стоматологічної служби»,
- підручника «Пропедевтика ортопедической стоматологии»,
- збірника «Загальних нормативно-правових положень з ортопедичної стоматології і зубопротезного виробництва»,
- українсько-російсько-англійського словника стоматологічних термінів.
- науково-практичного видання «Милосердя та Благодійність на теренах України»

## Відзнаки
Нагороджений:
- медаллю «За працю та звитягу в медицині» (2011),
- орденом «Посох Асклепія» (2014),
- орденом «За бездоганну медичну службу» (2015),
- почесною грамотою Верховної Ради України (2018, за особливі заслуги перед Українським народом),
- нагрудним знаком «Знак пошани» Київської міської адміністрації (2019),
- орденом «За заслуги» ІІІ ступеня (2019)[4],
- почесною грамотою Кабінету Міністрів України (2023, за вагомий особистий внесок у забезпечення розбудови сфери охорони здоров'я, сумлінну працю та високий професіоналізм).

## Галерея
В зоні проведення Операції об'єднаних сил, грудень 2018:

title: Канюра Олександр Андрійович

wikitext:
{{Особа}}

'''Олександр Андрійович Каню́ра''' (народився 10 вересня 1961 в селі [[Лісовичі (Таращанський район)|Лісовичі]] Таращанського району Київської області) — український лікар, науковець, громадський діяч і політик. Доктор медичних наук. Професор кафедри ортодонтії та пропедевтики ортопедичної стоматології, проректор з науково-педагогічної та лікувальної роботи [[Національний медичний університет імені О. О. Богомольця|Національного медичного університету імені О. О. Богомольця]], Заслужений лікар України.

== Життєпис ==

В 1983 році закінчив Київське медичне училище № 2, за спеціальністю «фельдшер», працював у Таращанській районній санітарно-епідеміологічній станції помічником санітарного лікаря з комунальної гігієни.

У 1983—1985 проходив військову службу в Радянській армії.

В 1992 році закінчив стоматологічний факультет Київського медичного інституту імені О. О. Богомольця (нині [[Національний медичний університет імені О. О. Богомольця]]), кваліфікація лікар-стоматолог.

Працював лікарем-стоматологом стоматологічної поліклініки НМУ (1992—1999). З 1999 по 2004 рік — асистент кафедри ортодонтії та пропедевтики ортопедичної стоматології.

У 2004 році захистив кандидатську дисертацію на тему «Особливості лікування вестибулярного положення іклів у віковому аспекті», у якій основними напрямками досліджень було визначення розповсюдженості цієї патології, а також запропоновано декілька нових ортодонтичних апаратів і методик її лікування.

Заступник декана стоматологічного факультету (2004—2012), учений секретар Вченої ради стоматологічного факультету (2004—2014), доцент кафедри ортодонтії (2005—2014).

У 2009 році закінчив Східно-Європейський університет економіки і менеджменту, кваліфікація менеджер-економіст.

У 2012 році захистив докторську дисертацію на тему «Оптимізація системи стоматологічного забезпечення військовозобов'язаних запасу та військового резерву ЗСУ України на особливий період», під час написання якої були вивчені питання ранньої діагностики та профілактики дисфункціональних станів скронево-нижньощелепного суглоба, поширеності дефектів зубних рядів та факторів ризику розвитку дисфункції СНЩС у військовозобов‘язаних мобілізаційного резерву. Було запропоновано методику організації надання стоматологічної допомоги населенню України та нову систему стоматологічного забезпечення військовозобов'язаних запасу та військового резерву Збройних Сил України.

З 2015 року — професор кафедри ортодонтії та пропедевтики ортопедичної стоматології.

Під керівництвом Олександра Канюри виконано дві докторські дисертації (зі спеціальностей 14.01.22-стоматологія та 14.02.03-соціальна медицина) та три дисертації на здобуття ступеня Доктора філософії (PhD) (2 - зі спеціальності 221-стоматологія та одна зі спеціальності 011-освітні/педагогічні науки).<ref>{{Cite web | url = http://ir.librarynmu.com/bitstream/123456789/2492/1/Канюра%20О.%20А._бібліографічний%20покажчик.pdf | title = Канюра Олександр Андрійович – професор, науковець, громадський діяч, політик, заслужений лікар України. Біобібліографічний покажчик | publisher = Бібліотека Національного медичного університету імені О. О. Богомольця | author = | date = 2021 | access-date = | language = }}</ref>

З вересня 2018 року — проректор з науково-педагогічної та лікувальної роботи Національного медичного університету імені О. О. Богомольця. Член Вченої ради стоматологічного факультету НМУ ім. О.О. Богомольця, член медичної ради Стоматологічного медичного центру НМУ ім. О.О. Богомольця, голова Вченої ради НМУ по захисту докторських дисертацій за спеціальністю «Стоматологія» НМУ  імені О. О. Богомольця.

Має двох синів — Івана і Сергія.

== Громадсько-політична діяльність ==
[[Файл:Frontline dentistry 01.jpg|міні|Олександр Канюра в зоні проведення Операції об'єднаних сил, грудень 2018]]

Учасник численних волонтерських місій в зону АТО/ООС.<ref>{{cite web | url = http://nmuofficial.com/news/frontova-stomatologiya/ | title = Фронтова стоматологія | publisher = Національний медичний університет імені О.О.Богомольця | author =  | date = 17 грудня 2018 | accessdate = 8 червня 2020 | archive-date = 26 лютого 2022 | archive-url = https://web.archive.org/web/20220226135604/https://nmuofficial.com/news/frontova-stomatologiya/ }}</ref>

Є співзасновником Української асоціації стоматологічної освіти, академіком [[Українська академія наук (громадська організація)|Української академії наук]], дійсним членом Асоціації ортодонтів України, Асоціації стоматологів України.

Обирався депутатом VI скликання [[Київська обласна рада|Київської обласної ради]] (2010—2015).

== Основні праці ==
Має понад 120 наукових праць та 9 патентів на винахід.

Є співавтором:
* підручника «Основні напрямки реформування дитячої стоматологічної служби»,
* підручника «Пропедевтика ортопедической стоматологии»,
* збірника «Загальних нормативно-правових положень з ортопедичної стоматології і зубопротезного виробництва»,
* українсько-російсько-англійського словника стоматологічних термінів.
* науково-практичного видання «Милосердя та Благодійність на теренах України»

== Відзнаки ==
Нагороджений:
* медаллю «За працю та звитягу в медицині» (2011),
* орденом «Посох Асклепія» (2014),
* орденом «За бездоганну медичну службу» (2015),
* [[Почесна грамота Верховної Ради України|почесною грамотою Верховної Ради України]] (2018, за особливі заслуги перед Українським народом),
* нагрудним знаком «Знак пошани» Київської міської адміністрації (2019),
* орденом «[[Орден «За заслуги» (Україна)|За заслуги]]» ІІІ ступеня (2019)<ref>{{cite web | url = https://www.president.gov.ua/documents/7312019-29877 | title = Указ Президента України №731/2019 | publisher = Офіційне інтернет-представництво Президента України | author =  | date = 3 жовтня 2019 | accessdate =  | language =  | archive-date = 6 жовтня 2019 | archive-url = https://web.archive.org/web/20191006095125/https://www.president.gov.ua/documents/7312019-29877 }}</ref>,
* [[Почесна грамота Кабінету Міністрів України|почесною грамотою Кабінету Міністрів]] України (2023, за вагомий особистий внесок у забезпечення розбудови сфери охорони здоров'я, сумлінну працю та високий професіоналізм).

== Галерея ==
В зоні проведення Операції об'єднаних сил, грудень 2018:
<gallery>
Файл:Frontline dentistry 02.jpg
Файл:Frontline dentistry 03.jpg
Файл:Frontline dentistry 04.jpg
</gallery>

== Примітки ==
{{reflist}}

== Посилання ==
* {{cite web | url = https://www.chesno.org/politician/20003/ | title = Канюра Олександр Андрійович | publisher = chesno.org | author =  | date =  | accessdate =  | language =  | archive-date = 3 червня 2020 | archive-url = https://web.archive.org/web/20200603125607/https://www.chesno.org/politician/20003/ }}
* {{cite web | url = http://nmuofficial.com/zagalni-vidomosti/kafedri/department-orthodontics-prosthetic-dentistry/spivrobitnyky-kafedry/ | title = Співробітники кафедри ортодонтії та пропедевтики ортопедичної стоматології | publisher = Національний медичний університет імені О.О.Богомольця | author =  | date =  | accessdate =  | language =  | archive-date = 3 червня 2020 | archive-url = https://web.archive.org/web/20200603125623/http://nmuofficial.com/zagalni-vidomosti/kafedri/department-orthodontics-prosthetic-dentistry/spivrobitnyky-kafedry/ }}
{{Бібліоінформація}}

[[Категорія:Українські стоматологи]]
[[Категорія:Ортодонти]]
[[Категорія:Заслужені лікарі України]]
[[Категорія:Учасники російсько-української війни (з 2014)]]

title: Канюра Олександр Андрійович

Народився: 10 вересня 1961 (63 роки) · Лісовичі

Діяльність: лікар, ортодонт, науковець, викладач університету, громадський діяч

Alma mater: Київський медичний інститут

Науковий ступінь: доктор медичних наук

Вчене звання: професор

Заклад: Національний медичний університет імені О.О. Богомольця

Посада: проректор

Нагороди: орден «За заслуги» III ступеня · Заслужений лікар України · Почесна грамота Кабінету Міністрів України · Почесна грамота Верховної Ради України


text:
# ECW Hardcore Heaven
Hardcore Heaven è stato un evento di wrestling organizzato annualmente dalla Extreme Championship Wrestling tra il 1994 e il 2000, tranne che nel 1998. Le edizioni del 1997, 1999 e 2000 furono trasmesse in pay-per-view.

## Edizioni
| Edizione        | Data           | Città           | Sede                    | Main event                                                                                |
| --------------- | -------------- | --------------- | ----------------------- | ------------------------------------------------------------------------------------------------ |
| 1994 (Dettagli) | 13 agosto 1994 | Filadelfia      | ECW Arena               | Cactus Jack contro Terry Funk terminò in no contest                                              |
| 1995 (Dettagli) | 1º luglio 1995 | Filadelfia      | ECW Arena               | The Public Enemy (Rocco Rock & Johnny Grunge) sconfissero The Gangstas (New Jack & Mustafa)      |
| 1996 (Dettagli) | 22 giugno 1996 | Filadelfia      | ECW Arena               | Sabu sconfisse Rob Van Dam                                                                       |
| 1997 (Dettagli) | 17 agosto 1997 | Fort Lauderdale | War Memorial Auditorium | Shane Douglas (con Francine) sconfisse Sabu (c) e Terry Funk per l'ECW Championship              |
| 1999 (Dettagli) | 16 maggio 1999 | Poughkeepsie    | Mid-Hudson Civic Center | Taz (c) sconfisse Buh Buh Ray Dudley (con Sign Guy Dudley) per l'ECW Championship                |
| 2000 (Dettagli) | 14 maggio 2000 | Milwaukee       | The Rave                | Justin Credible (c) (con Francine) sconfisse Lance Storm (con Dawn Marie) per l'ECW Championship |

wikiname: itwiki

title: ECW Hardcore Heaven

in_language: it

wikitext:
{{Competizione sportiva
|nome= Hardcore Heaven
|logo =
|sport = Wrestling
|fondazione = 1994
|chiusura = 2000
|partecipanti =
|nazione = {{USA}}
|cadenza = annuale
|confederazione = [[Extreme Championship Wrestling]]
}}
'''''Hardcore Heaven''''' è stato un evento di [[wrestling]] organizzato annualmente dalla [[Extreme Championship Wrestling]] tra il 1994 e il 2000, tranne che nel 1998. Le edizioni del 1997, 1999 e 2000 furono trasmesse in [[pay-per-view]].

== Edizioni ==
{| class="wikitable" cellpadding="2" align="center"
!Edizione
!Data
!Città
!Sede
!Main event
|-
|align=center|1994
([[Hardcore Heaven 1994|Dettagli]])
|13 agosto 1994
|[[Filadelfia]]
|[[ECW Arena]]
|[[Mick Foley|Cactus Jack]] contro [[Terry Funk]] terminò in no contest
|-
|align=center|1995
([[Hardcore Heaven 1995|Dettagli]])
|1º luglio 1995
|[[Filadelfia]]
|[[ECW Arena]]
|[[The Public Enemy (wrestling)|The Public Enemy]] ([[Rocco Rock]] & [[Johnny Grunge]]) sconfissero [[The Gangstas]] ([[New Jack]] & [[Jamal Mustafa|Mustafa]])
|-
|align=center|1996
([[Hardcore Heaven 1996|Dettagli]])
|22 giugno 1996
|[[Filadelfia]]
|[[ECW Arena]]
|[[Sabu (wrestler)|Sabu]] sconfisse [[Rob Van Dam]]
|-
|align=center|1997
([[Hardcore Heaven 1997|Dettagli]])
|17 agosto 1997
|[[Fort Lauderdale]]
|[[War Memorial Auditorium]]
|[[Shane Douglas]] (con Francine) sconfisse [[Sabu (wrestler)|Sabu]] (c) e [[Terry Funk]] per l'[[ECW Championship]]
|-
|align=center|1999
([[Hardcore Heaven 1999|Dettagli]])
|16 maggio 1999
|[[Poughkeepsie]]
|[[Mid-Hudson Civic Center]]
|[[Tazz|Taz]] (c) sconfisse [[Bubba Ray Dudley|Buh Buh Ray Dudley]] (con Sign Guy Dudley) per l'[[ECW Championship]]
|-
|align=center|2000
([[Hardcore Heaven 2000|Dettagli]])
|14 maggio 2000
|[[Milwaukee]]
|[[The Rave]]
|[[Justin Credible]] (c) (con Francine) sconfisse [[Lance Storm]] (con [[Dawn Marie]]) per l'[[ECW Championship]]
|-
|}

== Collegamenti esterni ==
* {{Collegamenti esterni}}

{{Portale|wrestling}}

[[Categoria:Pay-per-view della ECW|Hardcore Heaven]]

title: Hardcore Heaven

Sport: - Wrestling

Federazione: Extreme Championship Wrestling

Paese: Stati Uniti

Cadenza: annuale

title: Storia


text:
# Tuulikki Pietilä
Ida Helmi Tuulikki Pietilä (18 February 1917 – 23 February 2009) was a Finnish graphic artist and professor. Pietilä is considered one of Finland's most influential graphic artists, with her work being shown in multiple art exhibitions. She worked as a teacher at the Academy of Fine Arts, Helsinki, and later trained graphic artists and wrote multiple books about graphic arts. She worked in metal engraving, woodcut, lithography and serigraphy.

## Personal life
Pietilä was born in Seattle, Washington, United States, before moving with her Finnish parents to Finland as a child. Pietilä had a brother, Reima Pietilä, who was a noted architect.
Pietilä died in 2009 in Helsinki, at the age of 92. She bequeathed more than 1,400 pieces of art to Ateneum.

## Career
Pietilä started her studies at Turku School of Drawing (now the TUAS Arts Academy at Turku University of Applied Sciences), where she attended between 1933 and 1936. She went on to study at the drawing school of the Finnish Art Association between 1936 and 1940; the University College of Arts, Crafts and Design in Stockholm between 1945 and 1949; and the Fernand Léger Art Academy in Paris between 1949 and 1953. During her studies she met the artist Tove Jansson, who later became her life partner.
Pietilä's work covered many mediums, including woodcuts and linographs, and utilised multiple styles, including realism and cubism. The first exhibition of Pietilä's work was held in Turku in 1935 when she was a student. Her first private exhibition was in 1951. From 1967, she participated in the Purnu group's summer exhibitions, and a retrospective exhibition of her work there was held in 1986. Pietilä garnered acclaim for her work, and was awarded the Order of the Lion of Finland in 1963; she became a professor at the Academy of Fine Arts, Helsinki, where she had previously been a student, in 1982.

## Relationship with Tove Jansson
Pietilä met Jansson in 1955; they went on to become lifelong partners until Jansson's death in 2001. Pietilä and Jansson collaborated on many projects, including many related to Jansson's characters, the Moomins; 43 three-dimensional pieces created by Pietilä are now exhibited at the Moomin Museum in Tampere. Pietilä is believed to be the inspiration for the character Too-Ticky in the Moomin books.
Pietilä and Jansson spent many summers on Klovaharu island in Pellinki; these travels were documented by Pietilä in several hours of film. Several documentaries have been made from this footage, including Haru, yksinäinen saari (Haru, the lonely island; 1998) and Tove ja Tooti Euroopassa (Tove and Tooti in Europe, 2004).
Pietilä was Jansson's companion at the Presidential Palace's Independence Day reception in 1992; they have retrospectively been described as being the first female same-sex couple to attend the event as guests.

wikiname: enwiki

title: Tuulikki Pietilä

in_language: en

wikitext:
{{Short description|Finnish artist  (1917–2009)}}
{{Infobox artist
| name          = Tuulikki Pietilä
| image         = Tuulikki-Pietila-1964.jpg
| imagesize     =
| caption       = Pietilä in 1964
| birth_name    =
| birth_date    = 18 February 1917
| birth_place   = [[Seattle]], [[Washington (state)|Washington]], U.S.
| death_date    = {{death date and age|2009|2|23|1917|2|18|df=y}}
| death_place   = [[Helsinki]], Finland
| partner       = [[Tove Jansson]]
| nationality   = [[Finland|Finnish]]
| field         =
| training      = [[Konstfack]]
Fernand Léger Art Academy

[[Academy of Fine Arts, Helsinki]]
| movement      =
| works         =
| patrons       =
| influenced by =
| influenced    =
| awards        =
}}
'''Ida Helmi Tuulikki Pietilä'''<ref>''Vem och vad 1996'', p. 442. Helsingfors 1996. {{ISBN|951-50-0800-X}}</ref> (18 February 1917 – 23 February 2009) was a Finnish graphic artist and professor. Pietilä is considered one of Finland's most influential graphic artists, with her work being shown in multiple art exhibitions. She worked as a teacher at the [[Academy of Fine Arts, Helsinki]], and later trained graphic artists and wrote multiple books about graphic arts. She worked in [[metal engraving]], [[woodcut]], [[lithography]] and [[serigraphy]].<ref name="biografiasampo">{{Cite web |url=https://biografiasampo.fi/henkilo/p4765 |title=Tuulikki Pietilä |last=Anttonen |first=Erkki |date=3 April 2006 |website={{ill|BiographySampo|fi|Biografiasampo}} |language=fi |access-date=15 August 2025}}</ref>

== Personal life ==
Pietilä was born in Seattle, Washington, United States, before moving with her [[Finnish Americans|Finnish]] parents to Finland as a child.{{r|biografiasampo}} Pietilä had a brother, [[Reima Pietilä]], who was a noted architect.<ref name="yle">{{cite web |date=2009-03-21 |title=Graphic Artist Tuulikki Pietilä Dies at 92 |url=http://yle.fi/uutiset/graphic_artist_tuulikki_pietila_dies_at_92/5735338 |accessdate=2013-05-28 |publisher=YLE}}</ref>

Pietilä died in 2009 in Helsinki, at the age of 92. She bequeathed more than 1,400 pieces of art to [[Ateneum]].<ref name="yle" />

== Career ==
Pietilä started her studies at {{Interlanguage link|Turku School of Drawing|lt=Turku School of Drawing|fi|Turun piirustuskoulu}} (now the TUAS Arts Academy at [[Turku University of Applied Sciences]]), where she attended between 1933 and 1936. She went on to study at the drawing school of the [[Academy of Fine Arts, Helsinki|Finnish Art Association]] between 1936 and 1940; the [[University College of Arts, Crafts and Design]] in [[Stockholm]] between 1945 and 1949; and the [[Fernand Léger|Fernand Léger Art Academy]] in [[Paris]] between 1949 and 1953. During her studies she met the artist [[Tove Jansson]], who later became her life partner.<ref>{{cite web |last=Hassel |first=Ing-Marie |title=Tove Janssons mumintroll |url=http://www.zein.se/ing-marie/mumintrollen.htm |accessdate=2007-04-09 |language=Swedish}}</ref>

Pietilä's work covered many mediums, including [[Woodcut|woodcuts]] and [[Linograph typesetting machine|linographs]], and utilised multiple styles, including [[Realism (arts)|realism]] and [[cubism]]. The first exhibition of Pietilä's work was held in [[Turku]] in 1935 when she was a student. Her first private exhibition was in 1951. From 1967, she participated in the Purnu group's summer exhibitions, and a retrospective exhibition of her work there was held in 1986. Pietilä garnered acclaim for her work, and was awarded the [[Order of the Lion of Finland]] in 1963; she became a professor at the Academy of Fine Arts, Helsinki, where she had previously been a student, in 1982.<ref name="yle" />

== Relationship with Tove Jansson ==
Pietilä met Jansson in 1955;<ref>{{cite news |last1=Law |first1=Katie |title=Mamma of All the Moomins |url=https://www.newspapers.com/clip/114848802/tove-jansson-1914-2001/ |work=Evening Standard |date=January 9, 2014 |location=London |page=A34 |access-date=December 19, 2022 |via=[[Newspapers.com]]}} {{Open access}}</ref> they went on to become lifelong partners until Jansson's death in 2001. Pietilä and Jansson collaborated on many projects, including many related to Jansson's characters, the [[Moomins]]; 43 three-dimensional pieces created by Pietilä are now exhibited at the [[Moomin Museum]] in [[Tampere]].<ref>{{Cite book |last=Kivi |first=Mirja |title=Muumilaasko: Tarinoista museokokoelmaksi |publisher=Schildt |year=2000 |isbn=951-50-1135-3 |location=Espoo |pages=75 |language=Fi}}</ref> Pietilä is believed to be the inspiration for the character [[List of Moomin characters#Too-Ticky|Too-Ticky]] in the Moomin books.<ref name="biografiakeskus">{{cite web |last=Ahola |first=Suvi |year=2008 |others=Fletcher, Roderick (trans.) |title=Jansson, Tove (1914–2001) |url=http://www.kansallisbiografia.fi/english/?id=1395 |accessdate=2013-05-28 |work=Biografiakeskus |publisher=[[Suomalaisen Kirjallisuuden Seura]]}}</ref>

Pietilä and Jansson spent many summers on {{Interlanguage link|Klovaharu|lt=Klovaharu island|fi|Klovaharun}} in [[Pellinki]]; these travels were documented by Pietilä in several hours of film. Several documentaries have been made from this footage, including ''Haru, yksinäinen saari'' (''Haru, the lonely island''; 1998) and ''Tove ja Tooti Euroopassa'' (''Tove and Tooti in Europe'', 2004).<ref>{{Cite book |last=Karjalainen |first=Tuula |title=Tove Jansson: work and love |publisher=Penguin Books |others=Translated by David McDuff |year=2014 |isbn=978-1-84614-848-4 |location=London |oclc=897502503}}</ref>

Pietilä was Jansson's companion at the [[Presidential Palace, Helsinki|Presidential Palace]]'s [[Independence Day Reception (Finland)|Independence Day reception]] in 1992; they have retrospectively been described as being the first female same-sex couple to attend the event as guests.<ref>{{Cite book |title=Who's who in contemporary gay and lesbian history: from World War II to the present day |others=Edited by Robert Aldrich and Garry Wotherspoon |year=2020 |isbn=978-1-000-10707-4 |edition=2nd |location=London |oclc=1178937640}}</ref>

== References ==
{{Reflist}}

{{The Moomin Series}}

{{Authority control|show=arts}}

{{DEFAULTSORT:Pietila, Tuulikki}}
[[Category:1917 births]]
[[Category:2009 deaths]]
[[Category:Finnish graphic designers]]
[[Category:Finnish women graphic designers]]
[[Category:Finnish lesbian artists]]
[[Category:Moomins]]
[[Category:Tove Jansson]]
[[Category:Pro Finlandia Medals of the Order of the Lion of Finland]]
[[Category:Academic staff of the University of the Arts Helsinki]]
[[Category:Konstfack alumni]]
[[Category:American people of Finnish descent]]
[[Category:20th-century Finnish women artists]]
[[Category:American emigrants to Finland]]
[[Category:20th-century engravers]]
[[Category:20th-century Finnish lithographers]]
[[Category:Women engravers]]

title: Tuulikki Pietilä

Born: 18 February 1917 · Seattle, Washington, U.S.

Died: 23 February 2009 (aged 92) · Helsinki, Finland

Nationality: Finnish

Education: Konstfack · Fernand Léger Art Academy · Academy of Fine Arts, Helsinki

Partner: Tove Jansson


text:
# Cundiyo
Cundiyo è un census-designated place (CDP) degli Stati Uniti d'America, situato nello stato del Nuovo Messico, nella contea di Santa Fe.

title: Cundiyo

wikitext:
{{S|centri abitati del Nuovo Messico}}
{{Divisione amministrativa
|Nome = Cundiyo
|Nome ufficiale = {{en}} Cundiyo, New Mexico
|Panorama =
|Didascalia =
|Bandiera =
|Stemma =
|Stato = USA
|Grado amministrativo = 3
|Tipo = ''[[Census-designated place|CDP]]''
|Divisione amm grado 1 = Nuovo Messico
|Divisione amm grado 2 = Santa Fe
|Voce divisione amm grado 2 =
|Amministratore locale =
|Partito =
|Data elezione =
|Data istituzione =
|Latitudine gradi =
|Latitudine minuti =
|Latitudine secondi =
|Latitudine NS =
|Longitudine gradi =
|Longitudine minuti =
|Longitudine secondi =
|Longitudine EW =
|Superficie = 1.3
|Acque interne =
|Note superficie =
|Abitanti = 72
|Note abitanti =
|Aggiornamento abitanti = 2010
|Divisioni confinanti =
|Codice postale =
|Prefisso = 505
|Fuso orario =
|Targa =
|Nome abitanti =
|Patrono =
|Festivo =
|Mappa =
|Didascalia mappa =
}}
'''Cundiyo''' è un [[census-designated place]] (CDP) degli [[Stati Uniti d'America]], situato nello stato del [[Nuovo Messico]], nella [[contea di Santa Fe]].

== Altri progetti ==
{{interprogetto}}

== Collegamenti esterni ==
* {{Collegamenti esterni}}

{{Contea di Santa Fe}}
{{Portale|Stati Uniti d'America}}

[[Categoria:Census-designated place del Nuovo Messico]]

title: Localizzazione

Stato: Stati Uniti

Stato federato: Nuovo Messico

Contea: Santa Fe

title: Territorio

Superficie: 1,3 km²

title: Altre informazioni

title: Cartografia

Cartografia: Cundiyo


text:
# Baldissero Canavese
Pour les articles homonymes, voir Baldissero et Canavese.
Baldissero Canavese est une commune italienne de la ville métropolitaine de Turin dans la région Piémont en Italie.

## Administration
| Période                                  | Période  | Identité              | Étiquette    | Qualité |
| ---------------------------------------- | -------- | --------------------- | ------------ | ------- |
| 14 juin 2004                             | En cours | Domenico Troia Cionin | lista civica |         |
| Les données manquantes sont à compléter. |          |                       |              |         |

### Communes limitrophes
Castellamonte, Vistrorio, Vidracco, Strambinello, Torre Canavese

wikiname: frwiki

title: Baldissero Canavese

in_language: fr

wikitext:
{{Ébauche|commune italienne|Piémont}}
{{Voir homonymes|Baldissero|Canavese}}
{{Infobox Commune d'Italie
 | nom                = Baldissero Canavese
 | nomItalien         =
 | nomAllemand        =
 | nomLadin           =
 | nomArberisht       =
 | nomFrancoprovençal =
 | nomSarde           =
 | nomFrioulan        =
 | nomSicilien        =
 | nomOccitan         =
 | nomSlovène         =
 | nomCalabrais       =
 | nomPiémontais      = '''''Bausser'''''
 | image              =
 | légende            =
 | blason             = Baldissero Canavese-Stemma.png
 | drapeau            =
 | rég                = PMN
 | prov               = TO
 | istat              = 001017
 | cp                 = 10080
 | tel                = 0124
 | maire              =
 | mandat maire       =
 | population         = 551
 | année_pop          = 31-12-2010<ref>{{it}} [http://www.istat.it/popolazione/demo/?codice=001017 Popolazione residente e bilancio demografico] sur le site de l'[[ISTAT]].</ref>
 | gentilé            = baldisseresi
 | Patrons            =
 | Fête_patronale     =
 | longitude          = 7.75000
 | latitude           = 45.41667
 | alt mini           =
 | alt maxi           =
 | superficie         = 4
 | code_cadastre      = A590
 | site_web           =
}}
'''Baldissero Canavese''' est une [[Commune d'Italie|commune italienne]] de la [[ville métropolitaine de Turin]] dans la région [[Piémont]] en [[Italie]].

<!--
== Géographie ==

== Histoire ==

== Économie ==

== Culture ==
-->

== Administration ==
{{ÉluDébut|Titre=Les maires successifs|Charte=commune}}
{{Élu actuel|Début=14 juin 2004 |Identité =Domenico Troia Cionin |Parti =lista civica|Qualité =}}
{{ÉluDonnées}}
{{ÉluFin}}

=== [[Hameau italien|Hameaux]] ===
=== Communes limitrophes ===
[[Castellamonte]], [[Vistrorio]], [[Vidracco]], [[Strambinello]], [[Torre Canavese]]

== Notes et références ==
<references />

{{Palette Ville métropolitaine de Turin}}

{{Portail|Piémont}}

[[Catégorie:Commune dans la province de Turin]]

title: Noms

Nom piémontais: Bausser

title: Administration

Pays: Italie

Région: Piémont

Ville métropolitaine: Turin

title: Démographie

Gentilé: baldisseresi

title: Géographie

Coordonnées: 45° 25′ 00″ nord, 7° 45′ 00″ est

title: Localisation

Localisation: · Localisation dans la ville métropolitaine de Turin.

title: Liens

Site web: Site officiel

Liens: modifier


text:
# José Antonio Cotrina
José Antonio Cotrina (ur. 1972 w Vitorii) – hiszpański pisarz science fiction.
Ukończył studia z zakresu reklamy i public relations, ale zajmuje się zawodowo pisaniem powieści z gatunku fantastyki.
W roku 1998 jego krótka powieść Lilith, el Juicio de la Gorgona y la Sonrisa de Salgari otrzymała drugą nagrodę w konkursie Alberto Magno. W roku następnym roku był finalistą tego konkursu z tekstem La Pirámide. W 2000 został jednym z 2 laureatów ex aequo drugiej nagrody w konkursie na opowiadanie Melocotón Mecánico z tekstem Los conejos de la guerra (pierwszej nagrody nie przyznano). Również w roku 2000 otrzymał nagrodę UPC w dziedzinie fantastyki naukowej (ex aequo z Javierem Negrete) za krótką powieść Salir de fase. Jego opowiadanie Tiempo muerto uzyskało wyróżnienie w tym konkursie w roku następnym.
Krótsze formy literackie Cotriny były drukowane w kilku zbiorach pokonkursowych, a także w antologiach literatury science fiction zarówno w Hiszpanii (opowiadanie Entre líneas w "Antología de la ciencia ficción española: 1982/2002", wyd. Minotauro, 2003), jak i poza ojczyzną autora (to samo opowiadanie jako Between the Lines w "The SFWA European Hall of Fame: Sixteen Contemporary Masterpieces of Science Fiction from the Continent", TOR Books, 2007).

## Powieści i zbiory
Mala racha (zbiór 3 tekstów: Mala racha, Tormenta, La pirámide), wyd. Grupo editorial AJEC, 2002

Las fuentes perdidas, wyd. La Factoría de Ideas, 2003

La casa de la colina negra, wyd. Alfaguara, 2006

La cosecha de Samhein, wyd. Alfaguara, 2009 (1. część trylogii "El ciclo de la luna roja")

Los hijos de las tinieblas, wyd. Alfaguara, 2010 (2. część trylogii "El ciclo de la luna roja")

La sombra de la Luna, wyd. Hidra, 2011 (3. część trylogii "El ciclo de la luna roja")

## Krótsze formy literackie
Lilith, el juicio de la Gorgona y la sonrisa de Salgari, w: materiały pokonkursowe konkursu "Alberto Magno" w dziedzinie SF, 1999

Destino Soberbia, w: fanzin "Artifex segunda época" vol. 2, 1999

Soñando Soberbia, w: fanzin "Artifex segunda época" vol. 3, 2000

Tres noches y un crepúsculo, w: fanzin "Artifex segunda época" vol. 4, 2000

Perseguir un sueño, w: czasopismo Solaris nr 3 (rok ?, czasopismo wydawane w latach 1999-2005)

Salir de fase, w: seria "Nova ciencia ficción" nr 141, wyd. Ediciones B, 2001

Tiempo muerto, w: seria "Nova ciencia ficción" nr 149, wyd. Ediciones B, 2002

Entre líneas, w: Antologia hiszpańskiej science fiction: 1982-2002, wyd. Minotauro, 2003

## Cotrina po polsku
Wspominane powyżej opowiadanie Entre líneas ukazało się jako "Między wierszami" w Almanachu fantastyki Kroki w nieznane (wyd. Solaris, 2007).

wikiname: plwiki

title: José Antonio Cotrina

in_language: pl

wikitext:
{{Artysta infobox
 |imię i nazwisko       = José Antonio Cotrina
 |imię i nazwisko org   =
 |pseudonim             =
 |grafika               =
 |opis grafiki          =
 |pełne imię i nazwisko =
 |data urodzenia        = [[8 lipca]] [[1972]]
 |miejsce urodzenia     = [[Vitoria]]
 |data śmierci          =
 |miejsce śmierci       =
 |narodowość            = hiszpańska
 |język                 = hiszpański
 |Alma Mater            =
 |dziedzina sztuki      = [[fantastyka naukowa]]
 |epoka                 =
 |muzeum artysty        =
 |ważne dzieła          =
 |faksymile             =
 |opis faksymile        =
 |odznaczenia           =
 |nagrody               =
 |commons               =
 |wikiźródła            =
 |wikicytaty            = José Antonio Cotrina
 |www                   =
}}
'''José Antonio Cotrina''' (ur. [[1972]] w [[Vitoria|Vitorii]]) – hiszpański pisarz [[fantastyka naukowa|science fiction]].

Ukończył studia z zakresu reklamy i [[public relations]], ale zajmuje się zawodowo pisaniem powieści z gatunku fantastyki.

W roku 1998 jego krótka powieść ''Lilith, el Juicio de la Gorgona y la Sonrisa de Salgari'' otrzymała drugą nagrodę w konkursie Alberto Magno. W roku następnym roku był finalistą tego konkursu z tekstem ''La Pirámide''. W 2000 został jednym z 2 laureatów [[ex aequo]] drugiej nagrody w konkursie na opowiadanie Melocotón Mecánico z tekstem ''Los conejos de la guerra'' (pierwszej nagrody nie przyznano). Również w roku 2000 otrzymał nagrodę UPC w dziedzinie fantastyki naukowej (ex aequo z Javierem Negrete) za krótką powieść ''Salir de fase''. Jego opowiadanie ''Tiempo muerto'' uzyskało wyróżnienie w tym konkursie w roku następnym.

Krótsze formy literackie Cotriny były drukowane w kilku zbiorach pokonkursowych, a także w antologiach literatury science fiction zarówno w Hiszpanii (opowiadanie ''Entre líneas'' w "Antología de la ciencia ficción española: 1982/2002", wyd. Minotauro, 2003), jak i poza ojczyzną autora (to samo opowiadanie jako ''Between the Lines'' w "The SFWA European Hall of Fame: Sixteen Contemporary Masterpieces of Science Fiction from the Continent", [[Tor Books|TOR Books]], 2007).

== Powieści i zbiory==
''Mala racha'' (zbiór 3 tekstów: Mala racha, Tormenta, La pirámide), wyd. Grupo editorial AJEC, 2002

''Las fuentes perdidas'', wyd. La Factoría de Ideas, 2003

''La casa de la colina negra'', wyd. Alfaguara, 2006

''La cosecha de Samhein'', wyd. Alfaguara, 2009 (1. część trylogii "El ciclo de la luna roja")

''Los hijos de las tinieblas'', wyd. Alfaguara, 2010 (2. część trylogii "El ciclo de la luna roja")

''La sombra de la Luna'', wyd. Hidra, 2011 (3. część trylogii "El ciclo de la luna roja")

== Krótsze formy literackie ==
''Lilith, el juicio de la Gorgona y la sonrisa de Salgari'', w: materiały pokonkursowe konkursu "Alberto Magno" w dziedzinie SF, 1999

''Destino Soberbia'', w: fanzin "Artifex segunda época" vol. 2, 1999

''Soñando Soberbia'', w: fanzin "Artifex segunda época" vol. 3, 2000

''Tres noches y un crepúsculo'', w: fanzin "Artifex segunda época" vol. 4, 2000

''Perseguir un sueño'', w: czasopismo Solaris nr 3 (rok ?, czasopismo wydawane w latach 1999-2005)

''Salir de fase'', w: seria "Nova ciencia ficción" nr 141, wyd. Ediciones B, 2001

''Tiempo muerto'', w: seria "Nova ciencia ficción" nr 149, wyd. Ediciones B, 2002

''Entre líneas'', w: Antologia hiszpańskiej science fiction: 1982-2002, wyd. Minotauro, 2003

== Cotrina po polsku ==
Wspominane powyżej opowiadanie ''Entre líneas'' ukazało się jako "Między wierszami" w Almanachu fantastyki [[Kroki w nieznane]] (wyd. Solaris, 2007).

{{Kontrola autorytatywna}}

{{DEFAULTSORT:Cotrina, José Antonio}}
[[Kategoria:Hiszpańscy pisarze]]
[[Kategoria:Hiszpańscy autorzy fantastyki]]
[[Kategoria:Urodzeni w 1972]]

title: José Antonio Cotrina

Data i miejsce urodzenia: 8 lipca 1972 · Vitoria

Narodowość: hiszpańska

Język: hiszpański

Dziedzina sztuki: fantastyka naukowa


text:
# 1596

## أحداث
- 20 سبتمبر: تأسيس مدينة مونتيري وتقع حاليا في المكسيك.
- حصار كاليه في الفترة ما بين 8 أبريل و24 أبريل.
- 24-26 تشرين أول - معركة كرزت أو معركة هاجوفا وانتهت بنصر عثماني حاسم.

## مواليد
- فريدريش الخامس ناخب بالاتينات
- ميخائيل روسيا
- 30 مارس - الفيلسوف الفرنسي رينيه ديكارت.

## وفيات
- جان بودان
- هانزو هاتوري

wikiname: arwiki

title: 1596

in_language: ar

wikitext:
{{تصفح سنة|1596}}
{{السنة في التقاويم الأخرى}}

== أحداث ==
* [[20 سبتمبر]]: تأسيس مدينة [[مونتيري]] وتقع حاليا في [[المكسيك]].
* [[حصار كاليه (1596)|حصار كاليه]] في الفترة ما بين [[8 أبريل]] و[[24 أبريل]].
* 24-26 تشرين أول - [[معركة كرزت|معركة كرزت أو معركة هاجوفا]] وانتهت بنصر عثماني حاسم.

== مواليد ==
* [[فريدريك الخامس (ناخب بالاتينات)|فريدريش الخامس ناخب بالاتينات]]
* [[ميخايل رومانوف|ميخائيل روسيا]]
* [[30 مارس]] - [[فلسفة|الفيلسوف]] [[فرنسا|الفرنسي]] [[رينيه ديكارت]].

== وفيات ==
* [[جان بودان]]
* [[هانزو هاتوري]]
{{روابط شقيقة|1596}}
{{شريط بوابات|تقويم|زمن|عصور حديثة}}

{{بذرة تقويم ميلادي}}

[[تصنيف:1596| ]]
[[تصنيف:تقويم ميلادي]]
[[تصنيف:سنوات كبيسة في التقويم الغريغوري]]

title: ألفية:

ألفية: ألفية 2

قرون: القرن 15 – القرن 16 – القرن 17

title: 1596 في التقاويم الأخرى

تقويم ميلادي: 1596 · MDXCVI

تقويم أرمني: 1045 · ԹՎ ՌԽԵ

سنة عرش إنجليزي: 38 إليزابيث. 1 – 39 إليزابيث. 1

تقويم صيني: 乙未年 (العنزة الخشبي) · 4292 أو 4232 · — إلى — · 丙申年 (القرد الناري) · 4293 أو 4233

تقويم ياباني: Bunroku 5 / Keichō 1 · (慶長元年)

تقويم يولياني: متأخر 10 يوما عن التقويم الميلادي

تقويم مينغوو: 316 قبل إعلان جمهورية الصين · 民前316年


text:
# العلاقات النمساوية الليختنشتانية
العلاقات النمساوية الليختنشتانية هي العلاقات الثنائية التي تجمع بين النمسا وليختنشتاين.

## مقارنة بين البلدين
هذه مقارنة عامة ومرجعية للدولتين:
| وجه المقارنة                                              | النمسا                                                    | ليختنشتاين                                 |
| --------------------------------------------------------- | --------------------------------------------------------- | ------------------------------------------ |
| المساحة (كم2)                                             | 83.86 ألف                                                 | 16                                         |
| عدد السكان (نسمة)                                         | 8.81 مليون                                                | 37.47 ألف                                  |
| الكثافة السكانية (ن./كم²)                                 | 105.06                                                    | 234.19 ألف                                 |
| العاصمة                                                   | فيينا                                                     | فادوتس                                     |
| اللغة الرسمية                                             | اللغة الألمانية، لغة الإشارة النمساوية                    | اللغة الألمانية                            |
| العملة                                                    | يورو، شلن نمساوي، رايخ مارك، شلن نمساوي                   | فرنك سويسري                                |
| الناتج المحلي الإجمالي (بليون دولار)                      | 416.60 مليار                                              | 6.29 مليار                                 |
| الناتج المحلي الإجمالي (تعادل القوة الشرائية) بليون دولار | 426.99 مليار                                              |                                            |
| الناتج المحلي الإجمالي الاسمي للفرد دولار أمريكي          | 43.77 ألف                                                 |                                            |
| الناتج المحلي الإجمالي للفرد دولار أمريكي                 | 47.68 ألف                                                 |                                            |
| مؤشر التنمية البشرية                                      | 0.885                                                     | 0.908                                      |
| رمز المكالمات الدولي                                      | +43                                                       | +423                                       |
| رمز الإنترنت                                              | .at                                                       | .li                                        |
| المنطقة الزمنية                                           | توقيت وسط أوروبا، ت ع م+01:00، ت ع م+02:00، أوروبا/فيينا  | توقيت وسط أوروبا، ت ع م+01:00، ت ع م+02:00 |

## مدن متوأمة
في ما يلي قائمة باتفاقيات التوأمة بين مدن نمساوية وليختنشتانية:
- ترتبط فيينا مع فادوتس باتفاقية توأمة منذ 20 نوفمبر 1990.

## منظمات دولية مشتركة
يشترك البلدان في عضوية مجموعة من المنظمات الدولية، منها:
| علم المنظمة | اسم المنظمة                    | تاريخ انضمام النمسا | تاريخ انضمام ليختنشتاين |
| ----------- | ------------------------------ | ------------------- | ----------------------- |
|             | الاتحاد البريدي العالمي        | ?                   | ?                       |
|             | منظمة حظر الأسلحة الكيميائية   | ?                   | ?                       |
|             | منظمة التجارة العالمية         | ?                   | ?                       |
|             | الأمم المتحدة                  | 14 ديسمبر 1955      | 18 سبتمبر 1990          |
|             | منظمة الشرطة الجنائية الدولية  | ?                   | ?                       |
|             | الاتحاد الدولي للاتصالات       | 1866                | 25 يوليو 1963           |
|             | مجلس أوروبا                    | ?                   | ?                       |
|             | منظمة الأمن والتعاون في أوروبا | 25 يونيو 1973       | 25 يونيو 1973           |

## وصلات خارجية
- موقع وزارة الخارجية النمساوية

title: العلاقات النمساوية الليختنشتانية

wikitext:
{{معلومات علاقات ثنائية
| اسم =العلاقات النمساوية الليختنشتانية
| بلد1=النمسا
| بلد2=ليختنشتاين
| خريطة ={{صورة مزدوجة|وسط|EU-Austria.svg|120|Liechtenstein in Europe (-rivers -mini map).svg|120|النمسا|ليختنشتاين}}
}}
'''العلاقات النمساوية الليختنشتانية''' هي [[علاقات دولية|العلاقات الثنائية]] التي تجمع بين [[النمسا]] و[[ليختنشتاين]].<ref>{{استشهاد بكتاب|عنوان=أسس وقواعد العلاقات الدبلوماسية والقنصلية: دليل عمل الدبلوماسي والبعثات الدبلوماسية|مسار=https://books.google.ca/books?id=M2MrDAAAQBAJ&dq=العلاقات+الدبلوماسية|ناشر=Al Manhal|تاريخ=2001-01-01|ISBN=9796500022918|لغة=ar|الأول=ناظم عبد الواحد|الأخير=الجاسور| مسار أرشيف = https://web.archive.org/web/20191215193634/https://books.google.ca/books?id=M2MrDAAAQBAJ&dq=العلاقات+الدبلوماسية | تاريخ أرشيف = 15 ديسمبر 2019 }}</ref><ref>{{استشهاد ويب
| مسار = https://www.aljazeera.net/encyclopedia/events/2017/7/24/%D8%A7%D8%AA%D9%81%D8%A7%D9%82%D9%8A%D8%A9-%D9%81%D9%8A%D9%8A%D9%86%D8%A7-%D9%84%D9%84%D8%B9%D9%84%D8%A7%D9%82%D8%A7%D8%AA-%D8%A7%D9%84%D8%AF%D8%A8%D9%84%D9%88%D9%85%D8%A7%D8%B3%D9%8A%D8%A9
| عنوان = اتفاقية فيينا للعلاقات الدبلوماسية عام 1961
| موقع = www.aljazeera.net
| تاريخ الوصول = 2019-03-10
| مسار أرشيف = https://web.archive.org/web/20190903195507/https://www.aljazeera.net/encyclopedia/events/2017/7/24/اتفاقية-فيينا-للعلاقات-الدبلوماسية-عام-1961 | تاريخ أرشيف = 3 سبتمبر 2019 }}</ref><ref>{{استشهاد ويب|مسار=http://dspace.univ-msila.dz:8080//xmlui/handle/123456789/1523|عنوان=محاضرات في قانون العلاقات الدولية -العلاقات الدبلوماسية- السداسي الاول للسنة الجامعية 2017-2018|تاريخ=|ناشر=|الأخير=|الأول=|موقع=| مسار أرشيف = https://web.archive.org/web/20190528051322/http://dspace.univ-msila.dz:8080/xmlui/handle/123456789/1523 | تاريخ أرشيف = 28 مايو 2019 }}</ref><ref>{{استشهاد ويب
| مسار = https://eipss-eg.org/%d9%85%d9%81%d9%87%d9%88%d9%85-%d8%a7%d9%84%d8%b9%d9%84%d8%a7%d9%82%d8%a7%d8%aa-%d8%a7%d9%84%d8%af%d9%88%d9%84%d9%8a%d8%a9-%d8%a5%d8%b4%d9%83%d8%a7%d9%84%d9%8a%d8%a7%d8%aa-%d8%a7%d9%84%d8%aa%d8%b9%d8%b1%d9%8a%d9%81/
| عنوان = مفهوم العلاقات الدولية: إشكاليات التعريف
| تاريخ = 2016-02-15
| موقع = المعهد المصري للدراسات
| لغة = ar
| تاريخ الوصول = 2019-03-10
| مسار أرشيف = https://web.archive.org/web/20190608002214/http://eipss-eg.org/مفهوم-العلاقات-الدولية-إشكاليات-التعريف/ | تاريخ أرشيف = 8 يونيو 2019 }}</ref><ref>{{استشهاد ويب
| مسار = https://www.arab-ency.com/detail/5243/%D8%A7%D9%84%D8%B9%D9%84%D8%A7%D9%82%D8%A7%D8%AA%20%D8%A7%D9%84%D8%AF%D9%88%D9%84%D9%8A%D8%A9
| عنوان = الموسوعة العربية {{!}} العلاقات الدولية (نظرية-)
| موقع = arab-ency.com
| تاريخ الوصول = 2019-03-10| مسار أرشيف = https://web.archive.org/web/20191223144948/http://arab-ency.com.sy/detail/5243 | تاريخ أرشيف = 23 ديسمبر 2019 | وصلة مكسورة = yes }}</ref>
== مقارنة بين البلدين ==
هذه مقارنة [[سياسة مقارنة|عامة]] و[[مقارنة مرجعية|مرجعية]] للدولتين:
{| class="wikitable"
|-
! وجه المقارنة
! {{رمز علم|النمسا}} '''النمسا'''
! {{رمز علم|ليختنشتاين}} '''ليختنشتاين'''
|-
| '''[[قائمة الدول والتبعيات حسب المساحة|المساحة (كم2)]]'''
| 83.86 ألف
| 16
|-
| '''[[قائمة البلدان والتبعيات حسب عدد السكان|عدد السكان]] ([[نسمة]])'''
| 8.81 مليون<ref name="مولد تلقائيا1">[https://data.worldbank.org/indicator/SP.POP.TOTL Population, total | Data] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190903161315/https://data.worldbank.org/indicator/SP.POP.TOTL |date=3 سبتمبر 2019}}</ref>
| 37.47 ألف<ref name="مولد تلقائيا1" />
|-
| '''[[قائمة البلدان والتبعيات حسب الكثافة السكانية|الكثافة السكانية (ن./كم²)]]'''
| 105.06
| 234.19 ألف
|-
| '''[[قائمة العواصم الوطنية|العاصمة]]'''
| [[فيينا]]
| [[فادوتس]]
|-
| '''[[لغة رسمية|اللغة الرسمية]]'''
| [[اللغة الألمانية]]، {{Ill-WD2|id=Q36668|target=en}}
| [[اللغة الألمانية]]
|-
| '''ال[[عملة]]'''
| [[يورو]]، [[شلن نمساوي]]، [[رايخ مارك]]، [[شلن نمساوي]]
| [[فرنك سويسري]]
|-
| '''[[قائمة الدول حسب الناتج المحلي الإجمالي|الناتج المحلي الإجمالي (بليون دولار)]]'''
| 416.60 مليار<ref>[https://data.worldbank.org/indicator/NY.GDP.MKTP.CD?locations=AT GDP (current US$) | Data] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191129015153/https://data.worldbank.org/indicator/NY.GDP.MKTP.CD?locations=AT |date=29 نوفمبر 2019}}</ref>
| 6.29 مليار<ref>[https://data.worldbank.org/indicator/NY.GDP.MKTP.CD?locations=LI GDP (current US$) | Data] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191128194048/https://data.worldbank.org/indicator/NY.GDP.MKTP.CD?locations=LI |date=28 نوفمبر 2019}}</ref>
|-
| '''[[قائمة الدول حسب الناتج المحلي الإجمالي (تعادل القوة الشرائية)|الناتج المحلي الإجمالي (تعادل القوة الشرائية) بليون دولار]]'''
| 426.99 مليار<ref>[https://data.worldbank.org/indicator/NY.GDP.MKTP.PP.CD إجمالي الدخل القومي، وفقا لتعادل القوة الشرائية (بالأسعار الجارية للدولار الدولي)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191207071707/https://data.worldbank.org/indicator/ny.gdp.mktp.pp.cd |date=7 ديسمبر 2019}}</ref>
|
|-
| '''[[قائمة الدول حسب الناتج المحلي الإجمالي (الاسمي) للفرد|الناتج المحلي الإجمالي الاسمي للفرد دولار أمريكي]]'''
| 43.77 ألف<ref>[https://data.worldbank.org/indicator/NY.GDP.PCAP.CD نصيب الفرد من إجمالي الناتج المحلي (بالأسعار الجارية للدولار الأمريكي)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191107063401/https://data.worldbank.org/indicator/NY.GDP.PCAP.CD |date=7 نوفمبر 2019}}</ref>
|
|-
| '''[[قائمة الدول حسب الناتج المحلي الإجمالي (القدرة الشرائية) للفرد|الناتج المحلي الإجمالي للفرد دولار أمريكي]]'''
| 47.68 ألف<ref>[https://data.worldbank.org/indicator/NY.GDP.PCAP.PP.CD نصيب الفرد من إجمالي الناتج المحلي، وفقا لتعادل القوة الشرائية (بالأسعار الجارية للدولار الدولي)] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191212011922/https://data.worldbank.org/indicator/NY.GDP.PCAP.PP.CD |date=12 ديسمبر 2019}}</ref>
|
|-
| '''[[قائمة الدول حسب مؤشر التنمية البشرية|مؤشر التنمية البشرية]]'''
| 0.885<ref>[http://hdr.undp.org/en/countries/profiles/AUT | Human Development Reports] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191130162108/http://hdr.undp.org/en/countries/profiles/AUT |date=30 نوفمبر 2019}}</ref>
| 0.908<ref>[http://hdr.undp.org/en/countries/profiles/LIE | Human Development Reports] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191128180732/http://hdr.undp.org/en/countries/profiles/LIE |date=28 نوفمبر 2019}}</ref>
|-
| '''[[رمز الهاتف الدولي|رمز المكالمات الدولي]]'''
| +43
| +423
|-
| '''[[أيزو 3166|رمز الإنترنت]]'''
| [[.at]]
| [[.li]]
|-
| '''[[منطقة زمنية|المنطقة الزمنية]]'''
| [[توقيت وسط أوروبا]]، [[ت ع م+01:00]]، [[ت ع م+02:00]]، {{Ill-WD2|id=Q28148658|target=en}}
| [[توقيت وسط أوروبا]]، [[ت ع م+01:00]]، [[ت ع م+02:00]]
|}
==مدن متوأمة==
في ما يلي قائمة ب[[توأمة مدن|اتفاقيات التوأمة]] بين مدن [[قائمة مدن وبلدات النمسا|نمساوية]] و[[قائمة مدن ليختنشتاين|ليختنشتانية]]:
* ترتبط [[فيينا]] مع [[فادوتس]] باتفاقية توأمة منذ 20 نوفمبر 1990.
== منظمات دولية مشتركة ==
يشترك البلدان في [[دولة عضو|عضوية]] مجموعة من [[منظمة دولية|المنظمات الدولية]]، منها:
{|
|width == "50%" valign == top|
{| border="1" width = "95%" border="1" cellpadding="4" cellspacing="0" style="margin: 0.5em 1em 0.5em 0; background: #f9f9f9; border: 1px #aaa solid; border-collapse: collapse;"
|-
!width = "20%"|علم المنظمة
!width = "30%"|اسم المنظمة
!width = "20%"|تاريخ انضمام النمسا
!width = "20%"|تاريخ انضمام ليختنشتاين
|-
| [[ملف:Flag of UPU.svg|border|center|40px]]||[[الاتحاد البريدي العالمي]]||| ?<ref name="مولد تلقائيا2">[http://www.upu.int/en/the-upu/member-countries.html Universal Postal Union  Member countries] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191209034042/http://www.upu.int/en/the-upu/member-countries.html |date=9 ديسمبر 2019}}</ref> |||?<ref name="مولد تلقائيا2" />
|-
| [[ملف:Flag of None.svg|border|center|40px]]||[[منظمة حظر الأسلحة الكيميائية]]||| ?<ref name="مولد تلقائيا3">[https://www.opcw.org/about-us/member-states Redirecting to https://www.opcw.org/about-us/member-states] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20180929130805/https://www.opcw.org/about-opcw/member-states/ |date=29 سبتمبر 2018}}</ref> |||?<ref name="مولد تلقائيا3" />
|-
| [[ملف:World Trade Organization (logo and wordmark).svg|border|center|40px]]||[[منظمة التجارة العالمية]]||| ? |||?
|-
| [[ملف:Flag of the United Nations.svg|border|center|40px]]||[[الأمم المتحدة]]||| 14 ديسمبر 1955 |||18 سبتمبر 1990
|-
| [[ملف:Flag of None.svg|border|center|40px]]||[[منظمة الشرطة الجنائية الدولية]]||| ?<ref name="مولد تلقائيا4">[https://www.interpol.int/Who-we-are/Member-countries INTERPOL member countries] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20190222170452/https://www.interpol.int/Member-countries/World |date=22 فبراير 2019}}</ref> |||?<ref name="مولد تلقائيا4" />
|-
| [[ملف:Flag of None.svg|border|center|40px]]||[[الاتحاد الدولي للاتصالات]]||| 1866<ref name="مولد تلقائيا5">[https://www.itu.int/online/mm/scripts/gensel8 List of Member States] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20191113221034/https://www.itu.int/online/mm/scripts/gensel8 |date=13 نوفمبر 2019}}</ref> |||25 يوليو 1963<ref name="مولد تلقائيا5" />
|-
| [[ملف:Flag of Europe.svg|border|center|40px]]||[[مجلس أوروبا]]||| ? |||?
|-
| [[ملف:OSCE logo.svg|border|center|40px]]||[[منظمة الأمن والتعاون في أوروبا]]||| 25 يونيو 1973 |||25 يونيو 1973
|-
|}
|}
== وصلات خارجية ==
* [http://www.bmeia.gv.at موقع وزارة الخارجية النمساوية]
== مراجع ==
{{مراجع}}
{{علاقات النمسا الخارجية}}
{{علاقات ليختنشتاين الخارجية}}
{{شريط بوابات|النمسا|ليختنشتاين|علاقات دولية}}
{{بذرة سياسة النمسا}}
{{بذرة سياسة ليختنشتاين}}
[[تصنيف:العلاقات النمساوية الليختنشتانية]]

title: العلاقات النمساوية الليختنشتانية

النمسا: ليختنشتاين