text:
# Медицина давньої Індії
Медицина давньої Індії — згідно з індійськими міфами, засновником медицини були боги Шива та Дханвантарі.
Найбільш відомі — Аюрведа та практики омолодження Расаяна, читтарна медицина тамільських сіддхів. 13 тисяч років тому, група сіддхів, інтенсивно працюючи, створила систему для продовження життя — Кайа-Кальпа (омолодження тіла).
Медичні пізнання зібрані у священних гімнах, або ведах, а саме в Яджур-веді, яка була складена не раніше IX ст. до н. е. Пізніше, в період брагманів, з'явилось пояснення вед які були написані різноманітними письменниками, з останніх найвідоміші Чарака та Сушрута. В них ми зустрічаємо здоровий погляд на хвороби та логічні висновки на рахунок лікування. Ймовірно, твори двох вище названих авторів були складені в III—IX ст. до н. е.; твори мають вигляд збірників, у які ввійшли уривки, що були написані різноманітними авторами. Окрім цих творів збереглось багато інших, які роз'яснюють ту чи іншу галузь медицини. Спочатку медициною займалась виключно брагмани, але, досить таки рано лікувальна справа перейшла в руки особливого стану — до касти ведія. Представники цієї касти, на відміну від брагманів, отримували винагороду за свою роботу. Викладання медицини здійснювалося певними брагманами, які називались гуру, для та щоб знати щось необхідного було читати священні книги, знати визначення, вивчення ліків, і все це на прикладах лікування хворих. Для поповнення знань учні здійснювали подорожі і спостерігали як лікує інший гуру. Після закінчення лікувальної освіти, молодий лікар отримував від раджі право лікувати, і зобов'язаний був давати обіцянку — вдягатись чисто, стригти бороду та нігті, м'яко розмовляти, без різкостей, приходити до хворого за першим викликом, лікувати даром брагманів і не братись за лікування невиліковних страждань/хвороб.
Поряд з освідченими лікарями були й знахарі. Викликаний до хворого лікар, ретельно досліджував хвору частину тіла і призначав ліки, коли повністю був впевнений у характері хвороби. Особливо добре розроблена в індійській медицині хірургія, яка називається шалія. Індійські хірурги вміло проводили операції по видаленню каменів з нирок, видалення катаракти, прокол грудної клітки і т. д. При переломах накладались певні пов'язки. Кровотечі зупинялись припалюванням. Рани перев'язувались належним чином. Особливу славу складають пластичні операції — для відновлення відсутніх частин тіла як ніс або вухо. Клаптик брався зі здорової сусідньої ділянки тіла і приживлявся до місця яке було необхідно закрити. Подібні операції здійснювались і в Європі, починаючи з XVI століття, але при цих операціях клаптик брався з віддаленої частини тіла, пізніше був розповсюджений індійський спосіб.
Гігієні в Індії було присвячено багато творів. У них вивчався вплив клімату, і період року, їжі і т. д. Свіжі запаси їжі вважались найкориснішими для здоров'я, також рекомендувалося приймати ванни й розтирати тіло різними мазями. Зуби чистяться щіточкою з м'яких дерев'яних гілочок, зубний порошок виготовлявся із меду, довгого перцю, сухого імбиру. Із харчових речовин найкорисніше м'ясо, мед, очищений тваринний жир, молоко різних тварин. Спиртні напої були заборонені, але згодом розповсюджені всюди. Сушрута описує напої з різноманітних плодів, вино вважалось необхідним для покращення апетиту.

wikiname: ukwiki

title: Медицина давньої Індії

in_language: uk

wikitext:
'''Медицина давньої Індії''' — згідно з [[Індія|індійськими]] міфами, засновником медицини були боги [[Шива]] та [[Дханвантарі]].
Найбільш відомі — [[Аюрведа]] та практики омолодження [[Расаяна]], читтарна медицина тамільських сіддхів. 13 тисяч років тому, група сіддхів, інтенсивно працюючи, створила систему для продовження життя — Кайа-Кальпа (омолодження тіла).

Медичні пізнання зібрані у священних гімнах, або [[веди|ведах]], а саме в [[Яджур-веда|Яджур-веді]], яка була складена не раніше IX ст. до н. е. Пізніше, в період [[брагман]]ів, з'явилось пояснення вед які були написані різноманітними письменниками, з останніх найвідоміші Чарака та Сушрута. В них ми зустрічаємо здоровий погляд на хвороби та логічні висновки на рахунок лікування. Ймовірно, твори двох вище названих авторів були складені в III—IX ст. до н. е.; твори мають вигляд збірників, у які ввійшли уривки, що були написані різноманітними авторами. Окрім цих творів збереглось багато інших, які роз'яснюють ту чи іншу галузь медицини. Спочатку медициною займалась виключно брагмани, але, досить таки рано лікувальна справа перейшла в руки особливого стану — до касти ведія. Представники цієї касти, на відміну від брагманів, отримували винагороду за свою роботу. Викладання медицини здійснювалося певними брагманами, які називались [[гуру]], для та щоб знати щось необхідного було читати священні книги, знати визначення, вивчення ліків, і все це на прикладах лікування хворих. Для поповнення знань учні здійснювали подорожі і спостерігали як лікує інший гуру. Після закінчення лікувальної освіти, молодий [[лікар]] отримував від раджі право лікувати, і зобов'язаний був давати обіцянку — вдягатись чисто, стригти бороду та [[нігті]], м'яко розмовляти, без різкостей, приходити до хворого за першим викликом, лікувати даром брагманів і не братись за лікування невиліковних страждань/хвороб.

Поряд з освідченими лікарями були й [[знахар]]і. Викликаний до хворого лікар, ретельно досліджував хвору частину тіла і призначав [[ліки]], коли повністю був впевнений у характері хвороби. Особливо добре розроблена в індійській медицині [[хірургія]], яка називається шалія. Індійські хірурги вміло проводили операції по видаленню каменів з нирок, видалення катаракти, прокол грудної клітки і т. д. При переломах накладались певні пов'язки. Кровотечі зупинялись припалюванням. Рани перев'язувались належним чином. Особливу славу складають пластичні операції — для відновлення відсутніх частин тіла як ніс або вухо. Клаптик брався зі здорової сусідньої ділянки тіла і приживлявся до місця яке було необхідно закрити. Подібні операції здійснювались і в Європі, починаючи з XVI століття, але при цих операціях клаптик брався з віддаленої частини тіла, пізніше був розповсюджений індійський спосіб.

Гігієні в Індії було присвячено багато творів. У них вивчався вплив клімату, і період року, їжі і т. д. Свіжі запаси їжі вважались найкориснішими для здоров'я, також рекомендувалося приймати ванни й розтирати тіло різними мазями. Зуби чистяться щіточкою з м'яких дерев'яних гілочок, зубний порошок виготовлявся із [[мед]]у, довгого перцю, сухого [[імбир]]у. Із харчових речовин найкорисніше [[м'ясо]], мед, очищений [[тваринний жир]], [[молоко]] різних тварин. [[Спиртні напої]] були заборонені, але згодом розповсюджені всюди. Сушрута описує напої з різноманітних плодів, [[вино]] вважалось необхідним для покращення [[апетит]]у.

== Див. також ==
* [[Історія Індії]]
* [[Стародавня Індія]]

== Джерела ==
* [http://hismed.net/node/8 Медицина стародавньої Індії] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120111193056/http://hismed.net/node/8 |date=11 січня 2012 }}
* [https://web.archive.org/web/20120401220032/http://history-of-medicine.ru/medicina-drevnejj-indii.html Медицина древней Индии]
* [http://istoriyamedicine.ru/tag/meditsina/ Медицинские трактаты древней Индии]{{Недоступне посилання|date=липень 2019 |bot=InternetArchiveBot }}

{{med-stub}}
{{India-hist-stub}}

[[Категорія:Історія медицини]]
[[Категорія:Стародавня Індія]]


text:
# パイの物語
『パイの物語』（パイのものがたり、Life of Pi）は、ヤン・マーテルによる2001年のファンタジー冒険小説である。インドの少年パイが船でカナダに渡る途中に遭難し、一緒に輸送されていたベンガルトラのリチャード・パーカーをはじめとする動物たちと共に227日間を過ごすという物語である。
小説は2001年9月にクノッフカナダで出版される前に、少なくともロンドンの5つ出版社によって拒否された。その翌年、イギリス版はブッカー賞を受賞した。また2003年、CBCラジオの『Canada Reads』で、作家のナンシー・リーに選ばれた。
「覚え書き」には「命の輝きに関しては、モシアル・スクライアー（Moacyr Scliar）氏によるところが大きい」と書いてあり、スクライアーの“Max and the Cats”を基にしている。スクライアーはブラジル文学の中堅作家で、マジックリアリズムを駆使した寓話的な作風で知られる。この長編はベルリンで動物園を経営していたユダヤ人一家がナチスの脅威から逃れるためにブラジルへ脱出するさい、船が沈没し、一人生き残った主人公が豹とともに漂流する話である。

## ストーリー
- 覚え書きとして

小説家の私はママジと呼ばれることになる老人に出会い、神を信じたくなるような話を知っているからパテルという男に会いなさいといわれる。彼の話によってこの物語はできているが、責任は自分にある。
- 第1部　トロントとポンディシェリ

主人公の名前はママジ（おじさん）によって、「神様でも喜んで泳ぎたくなるような」世界最高のプール、パリのピシン・モリトールから名づけられる。しかし、フランス語の「ピシン」（プール）は「立ちション」という英語pissingと同じに聞こえるので自ら「パイ」（π）と名乗る。ヒンドゥー教、キリスト教、イスラム教の多宗教に育ってしまう。インドのポンディシェリで動物園を経営していた主人公一家は、父親がインディラ・ガンディーの施策を好まず、新天地を求めて動物とともにカナダに移住を決断。
- 第2部　太平洋

しかし日本船籍の貨物船ツシマ丸で太平洋を北上中に海難事故に遭い、16歳の少年パイが人間では唯一の生存者となる。彼はライフボートでオレンジジュースというオランウータン、ハイエナ、シマウマ、リチャード・パーカーというベンガルトラと過ごすことになる。途中、人食いの浮き島に上陸。227日遭難してメキシコに漂着する。リチャード・パーカーは振り返らずにジャングルの中に入っていく。
- 第3部　メキシコ、トマトラン、ベニー・フワレス診療所

ツシマ丸が遭難したことで日本の海運局から派遣されたオカモト氏とチバ氏との話し合い。第2部とはまったく違う話で、助かったのは中国人の水夫と外国人のコックと母親とパイだったとするものが語られる。最後に報告書の要旨が載っている。

## 翻案

### イラストレイテッド版
2005年10月、『パイの物語』を表現できるアーティストを見つけ出すために世界的なコンペティションが開かれた。コンペはスコットランドの『Canongate Books』とイギリスの『タイムズ』、オーストラリアの『ジ・エイジ』、カナダの『グローブ・アンド・メール』が開催した。その結果、クロアチアのトミスラフ・トルヤナツがイラストレーターに選ばれ、2007年9月に新版が出版された。

### 映画
監督はアン・リー、脚本デヴィッド・マギー、パイ役は当時17歳学生で新人俳優のスラジュ・シャルマ、動物は全てリズム&ヒューズ・スタジオが制作したCG。2012年11月21日に公開。

## 翻訳など
- 唐沢則幸訳『パイの物語』（竹書房2004年）

wikiname: jawiki

title: パイの物語

in_language: ja

wikitext:
{{基礎情報 書籍
|title = パイの物語
|orig_title = Life of Pi
|image =
|image_size =
|image_caption =
|author = [[ヤン・マーテル]]
|translator = [[唐沢則幸]]
|illustrator = トミスラフ・トルヤナツ
|published = {{Flagicon|CAN}} 2001年9月
{{Flagicon|JPN}} 2004年1月
|publisher = {{Flagicon|CAN}} [[:en:Random House of Canada#Knopf Canada|Knopf Canada]]
{{Flagicon|JPN}} [[竹書房]]
|genre = 小説
|country = {{CAN}}
|language = 英語
|type =
|pages = {{Flagicon|JPN}} 479
|preceded_by =
|followed_by =
|website =
|id =
|portal1 = 文学
}}
『'''パイの物語'''』（パイのものがたり、''Life of Pi''）は、[[ヤン・マーテル]]による2001年のファンタジー冒険小説である。インドの少年パイが船でカナダに渡る途中に遭難し、一緒に輸送されていた[[ベンガルトラ]]のリチャード・パーカーをはじめとする動物たちと共に227日間を過ごすという物語である。

小説は2001年9月に{{仮リンク|クノッフカナダ|en|Knopf Canada}}で出版される前に、少なくともロンドンの5つ出版社によって拒否された<ref>{{Cite news| url = http://www.guardian.co.uk/uk/2002/oct/24/bookerprize2002.awardsandprizes | title = Top publishers rejected Booker winner |author=Gibbons, Fiachra |date=24 October 2002 |work=The Guardian |location=UK |accessdate=31 August 2010 }}</ref>。その翌年、イギリス版は[[ブッカー賞]]を受賞した<ref>{{Cite web | url = http://www.themanbookerprize.com/prize/books/42 | title = ''Life of Pi'' | publisher = [[ブッカー賞|Man Booker Prize]] | accessdate = 2010-08-31 | archiveurl = https://web.archive.org/web/20101202165343/http://themanbookerprize.com/prize/books/42 | archivedate = 2010-12-02 |url-status=dead|url-status-date=2017-09}}</ref><ref>{{Cite news| url = http://articles.sfgate.com/2002-10-23/news/17568535_1_yann-martel-novel-pi | title = Canadian wins Booker Prize / 'Life of Pi' is tale of a boy who floats across the ocean from India |author=Kipen, David |date=23 October 2002 |work=San Francisco Chronicle |accessdate=31 August 2010}}</ref><ref>{{Cite news| url = http://www.telegraph.co.uk/culture/donotmigrate/3584451/Life-of-Pi-wins-Booker.html | title = Life of Pi wins Booker |author=Reynolds, Nigel |date=30 September 2002 |work=The Daily Telegraph |location=UK |accessdate=3 September 2010 }}</ref>。また2003年、{{仮リンク|CBCラジオ (カナダ)|label=CBCラジオ|en|CBC Radio}}の『''[[:en:Canada Reads|Canada Reads]]''』で、作家の{{仮リンク|ナンシー・リー|en|Nancy Lee (writer)}}に選ばれた<ref>{{Cite news| url = http://www.cbc.ca/books/canadareads/prioryears.html#2003 | title = Canada Reads 2003 |publisher=[[:en:Canada Reads|Canada Reads]] |accessdate=1 September 2010}}</ref>。

「覚え書き」には「命の輝きに関しては、モシアル・スクライアー[[:en:Moacyr Scliar|（Moacyr Scliar）]]氏によるところが大きい」と書いてあり、スクライアーの[[:en:Max and the Cats|“Max and the Cats”]]を基にしている。スクライアーはブラジル文学の中堅作家で、マジックリアリズムを駆使した寓話的な作風で知られる。この長編はベルリンで動物園を経営していたユダヤ人一家がナチスの脅威から逃れるためにブラジルへ脱出するさい、船が沈没し、一人生き残った主人公が豹とともに漂流する話である<ref>風間賢二「解説」（唐沢則幸訳『パイの物語』[[竹書房]]2004年）。</ref>。

== ストーリー ==
{{seealso|ライフ・オブ・パイ/トラと漂流した227日}}
*覚え書きとして
小説家の私はママジと呼ばれることになる老人に出会い、神を信じたくなるような話を知っているからパテルという男に会いなさいといわれる。彼の話によってこの物語はできているが、責任は自分にある。
*第1部　トロントとポンディシェリ
主人公の名前はママジ（おじさん）によって、「神様でも喜んで泳ぎたくなるような」世界最高のプール、パリのピシン・モリトールから名づけられる。しかし、フランス語の「ピシン」（プール）は「立ちション」という英語pissingと同じに聞こえるので自ら「パイ」（[[π]]）と名乗る。[[ヒンドゥー教]]、[[キリスト教]]、[[イスラム教]]の多宗教に育ってしまう。[[インド]]の[[ポンディシェリ]]で[[動物園]]を経営していた主人公一家は、父親が[[インディラ・ガンディー]]の施策を好まず、新天地を求めて動物とともにカナダに移住を決断。
*第2部　太平洋
しかし日本船籍の貨物船ツシマ丸で[[太平洋]]を北上中に[[海難事故]]に遭い、16歳の少年パイが人間では唯一の生存者となる。彼はライフボートでオレンジジュースという[[オランウータン]]、[[ハイエナ]]、[[シマウマ]]、リチャード・パーカーという[[ベンガルトラ]]と過ごすことになる。途中、人食いの浮き島に上陸。227日遭難してメキシコに漂着する。リチャード・パーカーは振り返らずにジャングルの中に入っていく。
*第3部　メキシコ、トマトラン、ベニー・フワレス診療所
ツシマ丸が遭難したことで日本の海運局から派遣されたオカモト氏とチバ氏との話し合い。第2部とはまったく違う話で、助かったのは中国人の水夫と外国人のコックと母親とパイだったとするものが語られる。最後に報告書の要旨が載っている。

== 翻案 ==
=== イラストレイテッド版 ===
2005年10月、『パイの物語』を表現できるアーティストを見つけ出すために世界的なコンペティションが開かれた。コンペはスコットランドの『''[[:en:Canongate Books|Canongate Books]]''』とイギリスの『[[タイムズ]]』、オーストラリアの『[[ジ・エイジ]]』、カナダの『[[グローブ・アンド・メール]]』が開催した。その結果、クロアチアの{{仮リンク|トミスラフ・トルヤナツ|en|Tomislav Torjanac}}がイラストレーターに選ばれ、2007年9月に新版が出版された<ref>{{Cite news |url=http://entertainment.timesonline.co.uk/tol/arts_and_entertainment/books/fiction/article2452877.ece |title=Life of Pi: The Illustrated Edition by Yann Martel and Tomislav Torjanac |date=15 September 2007 |work=The Sunday Times |location=UK |accessdate=19 October 2010 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110616231136/http://entertainment.timesonline.co.uk/tol/arts_and_entertainment/books/fiction/article2452877.ece |archivedate=2011年6月16日 }}</ref><ref>{{Cite news |url=http://entertainment.timesonline.co.uk/tol/arts_and_entertainment/books/article705244.ece |title=A brush with the art of Pi |date=15 April 2006 |work=The Sunday Times |location=UK |accessdate=19 October 2010 |first=Yann |last=Martel |archiveurl=https://web.archive.org/web/20110616231204/http://entertainment.timesonline.co.uk/tol/arts_and_entertainment/books/article705244.ece |archivedate=2011年6月16日 }}</ref><ref>{{Cite news| url = http://www.guardian.co.uk/books/gallery/2007/sep/27/generalfiction?picture=330832892 | title = The Illustrated Life of Pi |date=27 September 2007 |work=The Guardian |location=UK |accessdate=19 October 2010 }}</ref>。

=== 映画 ===
{{Main|ライフ・オブ・パイ/トラと漂流した227日}}

監督は[[アン・リー]]、脚本[[デヴィッド・マギー]]、パイ役は当時17歳学生で新人俳優の[[スラジュ・シャルマ]]、動物は全て[[リズム&ヒューズ・スタジオ]]が制作したCG。2012年11月21日に公開。

== 脚注 ==
{{Reflist|colwidth=30em}}

== 翻訳など==
*唐沢則幸訳『パイの物語』（[[竹書房]]2004年）

== 関連項目==
*[[対馬丸]] - 現実には同じ名前の船が複数存在するが、いずれも沈没か自沈している。
*[[ナンタケット島出身のアーサー・ゴードン・ピムの物語]]
*[[ミニョネット号事件]]

{{S-start}}
{{S-ach|aw}}
{{Succession box| title = [[ブッカー賞]] |before=『[[ケリー・ギャングの真実の歴史]]』|after=『[[ヴァーノン・ゴッド・リトル 死をめぐる21世紀の喜劇]]』|years=2002年}}
{{end}}

{{デフォルトソート:はいのものかたり}}
[[Category:2001年の小説]]
[[Category:カナダの小説]]
[[Category:ファンタジー小説]]
[[Category:冒険小説]]
[[Category:トラを題材にした作品]]
[[Category:遭難・漂流を題材とした小説]]
[[Category:哲学を題材とした小説]]
[[Category:信頼できない語り手の作品]]

title: パイの物語 · Life of Pi

著者: ヤン・マーテル

訳者: 唐沢則幸

イラスト: トミスラフ・トルヤナツ

発行元: Knopf Canada · 竹書房

ジャンル: 小説

国: カナダ

言語: 英語


text:
# 川崎英明
川崎 英明（かわさき ひであき、1951年3月16日 - ）は、日本の法学者。専門は刑事訴訟法。学位は、博士（法学）（東北大学・論文博士・1998年）。関西学院大学名誉教授。日本刑法学会理事。元民主主義科学者協会法律部会理事。

## 家族
妻は憲法学者で大阪大学法学部の一期後輩である川崎和代（大阪夕陽丘学園短期大学教授）。
息子は、複数の無罪判決を得ている弁護士の川崎拓也（大阪弁護士会）。

## 経歴
- 1951年 - 長崎県出身
- 1973年 - 大阪大学法学部卒業
- 1979年 - 島根大学法文学部講師（のち、助教授）
- 1993年 - 島根大学法文学部教授
- 1994年 - 東北大学法学部教授
- 1998年 - 東北大学より法学博士の学位を取得[1]。
- 2001年 - 関西学院大学法学部教授
- 2004年 - 関西学院大学大学院司法研究科(法科大学院)教授[7]
- 2019年 - 関西学院大学名誉教授[8]

## 著書

### 単書
- 『現代検察官論』（日本評論社、1997年）
- 『刑事再審と証拠構造論の展開』（日本評論社、2003年）

### 編書
- 『刑事弁護』（大出良知、神山啓史との編著、日本評論社、1993年）
- 『刑事弁護コンメンタール1 刑事訴訟法』（大出良知、小田中聡樹との編著、現代人文社、1998年）
- 『盗聴法の総合的研究-「通信傍受法」と市民的自由-』（右崎正博、田島泰彦との編著（奥平康弘、小田中聡樹監修）、日本評論社、2001年）
- 『刑事司法改革と刑事訴訟法』（上巻）（下巻）（村井敏邦、白取祐司との編著（奥平康弘、小田中聡樹監修）、日本評論社、2007年）
- 『2016年改正刑事訴訟法・通信傍受法条文解析』（三島聡、渕野貴生との編著、日本評論社、2017年）

### 共書
- 小田中聡樹『盗聴立法批判 : おびやかされる市民の自由』日本評論社、1997年。ISBN 4535511217。 NCID BA33778701。

title: 川崎英明

wikitext:
'''川崎 英明'''（かわさき ひであき、[[1951年]][[3月16日]] - ）は、[[日本]]の[[日本の法学者一覧#刑事訴訟法|法学者]]。専門は[[刑事訴訟法]]。学位は、[[博士（法学）]]（[[東北大学]]・[[博士#博士学位の取得方法|論文博士]]・1998年<ref name="博士論文">{{cite thesis|和書|author=川崎英明 |title=現代検察官論 |url=https://doi.org/10.11501/3150204 |volume=東北大学 |series=博士(法学) 乙第7484号 |year=1998 |doi=10.11501/3150204 |hdl=10097/14202}}</ref>）。[[関西学院大学]]名誉教授。[[日本刑法学会]]理事。元[[民主主義科学者協会法律部会]]理事<ref>民主主義科学者協会法律部会（民科）役員名簿・第24期（2014年11月～2017年10月）</ref><ref name=":0">{{Cite book|和書|author=川崎英明 |title=現代検察官論 |publisher=日本評論社 |year=1997 |NCID=BA3262001X |ISBN=4535511020 |id={{全国書誌番号|98039480}} |url=https://ndlsearch.ndl.go.jp/books/R100000002-I000002631693}}</ref>。

== 家族 ==
妻は[[憲法学者]]で[[大阪大学大学院法学研究科・法学部|大阪大学法学部]]の一期後輩である[[川崎和代]]（[[大阪夕陽丘学園短期大学]]教授）<ref>川崎和代『小さな窓から見た介護』</ref>。

息子は、複数の無罪判決を得ている弁護士の川崎拓也（大阪弁護士会）<ref>{{Cite web |url=https://x.com/T_Kawasaki0401/status/1575415118082744321 |title=X |access-date=2024-11-22}}</ref><ref>{{Cite web |url=https://mainichi.jp/articles/20200108/ddl/k27/070/211000c |title=取り調べの立ち会い実現目指す　容疑者の声伝え真実を　弁護士　川崎拓也さん　／大阪 |access-date=2024-11-28 |publisher=毎日新聞社}}</ref>。

== 経歴 ==
* 1951年 - [[長崎県]]出身
* 1973年 - [[大阪大学大学院法学研究科・法学部|大阪大学法学部]]卒業
* 1979年 - [[島根大学]][[島根大学#沿革|法文学部]][[講師 (教育)#高等教育|講師]]（のち、[[助教授]]）
* 1993年 - 島根大学法文学部教授
* 1994年 - [[東北大学大学院法学研究科・法学部|東北大学法学部]]教授
* 1998年 - 東北大学より法学博士の学位を取得<ref name="博士論文"/>。
* 2001年 - [[関西学院大学法学部]]教授
* 2004年 - 関西学院大学大学院司法研究科([[法科大学院]])教授<ref>{{Cite web|和書|title=研究者詳細 - 川崎 英明|url=http://researchers.kwansei.ac.jp/view?l=ja&u=370&a2=0000004&o=affiliation&sm=affiliation&sl=ja&sp=1#item_gknai_shokm_keirk_2|website=researchers.kwansei.ac.jp|accessdate=2019-03-16}}</ref>
* 2019年 - 関西学院大学名誉教授<ref>{{Cite web|和書|title=川崎 英明 教授 ・ 永田 秀樹 教授 最終講義のご案内 ｜ 2019年のイベント情報 ｜ 関西学院大学 大学院 司法研究科|url=https://www.kwansei.ac.jp/lawschool/event/2019/event_20190214_012544.html|website=www.kwansei.ac.jp|accessdate=2019-03-16}}</ref>

== 著書 ==
=== 単書===
* 『現代検察官論』（[[日本評論社]]、1997年）
* 『刑事再審と証拠構造論の展開』（[[日本評論社]]、2003年）

=== 編書===
* 『刑事弁護』（[[大出良知]]、[[神山啓史]]との編著、[[日本評論社]]、1993年）
* 『刑事弁護コンメンタール1 刑事訴訟法』（大出良知、[[小田中聡樹]]との編著、[[現代人文社]]、1998年）
* 『盗聴法の総合的研究-「通信傍受法」と市民的自由-』（[[右崎正博]]、[[田島泰彦]]との編著（[[奥平康弘]]、小田中聡樹監修）、日本評論社、2001年）
* 『刑事司法改革と刑事訴訟法』（上巻）（下巻）（[[村井敏邦]]、[[白取祐司]]との編著（[[奥平康弘]]、小田中聡樹監修）、日本評論社、2007年）
* 『2016年改正刑事訴訟法・通信傍受法条文解析』（[[三島聡]]、[[渕野貴生]]との編著、日本評論社、2017年）

=== 共書===
* {{Cite book|和書|author=小田中聡樹 |title=盗聴立法批判 : おびやかされる市民の自由 |publisher=日本評論社 |year=1997 |NCID=BA33778701 |ISBN=4535511217 |url=https://ndlsearch.ndl.go.jp/books/R100000002-I000002652871 |ref=harv}}

== 脚注 ==
{{Reflist}}

{{Academic-bio-stub}}
{{Jurist-stub}}

{{Normdaten}}
{{DEFAULTSORT:かわさき ひてあき}}
[[Category:日本の法学者]]
[[Category:刑事訴訟法学者]]
[[Category:関西学院大学の教員]]
[[Category:東北大学の教員]]
[[Category:島根大学の教員]]
[[Category:大阪大学出身の人物]]
[[Category:長崎県出身の人物]]
[[Category:1951年生]]
[[Category:存命人物]]


text:
# Kokkinomiliá
Kokkinomiliá, en grec moderne : Κοκκινομηλιά (officiellement Κοκκινομηλέα, Kokkinomiléa) est un village du dème de Histiée-Edipsós, sur l'île d'Eubée, en Grèce.
Selon le recensement de 2011, la population de Kokkinomiliá compte 72 habitants.

wikiname: frwiki

title: Kokkinomiliá

in_language: fr

wikitext:
{{Infobox Localité
 | image           =
 | légende         =
 | géolocalisation = Grèce
}}
'''Kokkinomiliá''', en {{lang-el|Κοκκινομηλιά}} (officiellement {{lang|el|Κοκκινομηλέα}}<ref name="Απογραφή"/>, Kokkinomiléa) est un village du [[Dèmes et communautés de Grèce|dème]] de [[Histiée-Edipsós]], sur l'île d'[[Eubée]], en [[Grèce]].

Selon le [[Recensement de la Grèce de 2011|recensement de 2011]], la population de Kokkinomiliá compte {{nombre|72|habitants}}<ref name="Απογραφή">{{Lien web |langue=grec |auteur=[[ELSTAT]] |titre=Απογραφή Πληθυσμού - Κατοικιών 2011. ΜΟΝΙΜΟΣ Πληθυσμός |traduction titre=Recensement de la population et des logements de 2011. Population permanente|url=https://www.statistics.gr/documents/20181/1210503/resident_population_census2011rev.xls|site=www.statistics.gr|date= |format=xls|consulté le=27 novembre 2021}}.</ref>.

== Notes et références ==
{{Traduction/Référence|el|Κοκκινομηλιά Εύβοιας|8615798}}
{{Références}}

== Voir aussi ==
{{GeoGroup}}
=== Liens externes ===
{{Liens}}

{{Palette|Dème de Histiée-Edipsos}}

{{Portail|Grèce}}

{{DEFAULTSORT:Kokkinomiliá}}

[[Catégorie:Localité dans le dème de Histiée-Edipsos]]
[[Catégorie:Village en Grèce]]

title: Nom local

Nom local: (el) Κοκκινομηλιά

title: Géographie

Pays: Grèce

Diocèse décentralisé: Diocèse décentralisé de Thessalie-Grèce-Centrale

Périphérie: Grèce-Centrale

District régional: district régional d'Eubée

Dème: dème d'Histiée-Edipsós

Île: Eubée

title: Démographie

title: Fonctionnement

Statut: Village

title: Identifiants


text:
# Liste der Baudenkmale in Barenburg
In der Liste der Baudenkmale in Barenburg sind alle Baudenkmale der niedersächsischen Gemeinde Barenburg aufgelistet. Die Quelle der  Baudenkmale ist der Denkmalatlas Niedersachsen. Der Stand der Liste ist der 20. März 2021.

## Allgemein
In den Spalten befinden sich folgende Informationen:
- Lage: die Adresse des Baudenkmales und die geographischen Koordinaten. Kartenansicht, um Koordinaten zu setzen. In der Kartenansicht sind Baudenkmale ohne Koordinaten mit einem roten Marker dargestellt und können in der Karte gesetzt werden. Baudenkmale ohne Bild sind mit einem blauen Marker gekennzeichnet, Baudenkmale mit Bild mit einem grünen Marker.
- Bezeichnung: Bezeichnung des Baudenkmales
- Beschreibung: die Beschreibung des Baudenkmales. Unter § 3 Abs. 2 NDSchG werden Einzeldenkmale und unter § 3 Abs. 3 NDSchG Gruppen baulicher Anlagen und deren Bestandteile ausgewiesen.
- ID: die Objekt-ID des Baudenkmales
- Bild: ein Bild des Baudenkmales, ggf. zusätzlich mit einem Link zu weiteren Fotos des Baudenkmals im Medienarchiv Wikimedia Commons. Wenn man auf das Kamerasymbol klickt, können Fotos zu Baudenkmalen aus dieser Liste hochgeladen werden:

## Barenburg

### Gruppe: Kirchenanlage Barenburg
Die Gruppe „Kirchenanlage Barenburg“ besteht aus dem Kirchhof mit der Kirche und dem Kriegerdenkmal. Die Gruppe hat die ID 54121481.

| Lage                                      | Bezeichnung    | Beschreibung                                                                                | ID       | Bild           |
| ----------------------------------------- | -------------- | ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | -------- | -------------- |
| Im Flecken 46 52° 37′ 15″ N, 8° 47′ 57″ O | Kirche         | Die heute evangelische Heilig-Kreuz-Kirche wurde im 13. Jahrhundert auf einer heiligen Quelle errichtet und im 15. Jahrhundert umgestaltet. Das Kreuzrippengewölbe soll um 1500 eingezogen worden sein. 1952 wurde der Turm anstelle eines hölzernen Glockenstuhls errichtet. Der Taufstein datiert auf das Jahr 1484. Kanzel und Kronleuchter sind aus dem 17. Jahrhundert. Der Altar wird auf die Zeit um 1730 datiert. | 34425819 | Weitere Bilder |
| Im Flecken 46 52° 37′ 15″ N, 8° 47′ 57″ O | Kirchhof       | Der Kirchhof aus dem 19. Jahrhundert birgt noch zahlreiche Grabstellen.                                                                                | 34425874 |                |
| Im Flecken 46 52° 37′ 16″ N, 8° 47′ 57″ O | Kriegerdenkmal | Um 1920 wurde ein Natursteinblock mit Inschriften der Namen der Gefallenen des Ersten Weltkriegs auf einem stufigen Sockel aufgestellt. Um 1950 wurden drei weitere Steine aufgestellt, um an die Gefallenen des Zweiten Weltkriegs zu erinnern.                                                                                | 34425898 |                |

### Einzelbaudenkmale
| Lage                                      | Bezeichnung | Beschreibung                                                                                | ID       | Bild           |
| ----------------------------------------- | ----------- | --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | -------- | -------------- |
| Zum Bahnhof 52° 37′ 45″ N, 8° 46′ 42″ O   | Friedhof    | Der jüdische Friedhof war ausweislich der 51 Grabsteine aus Sandstein von 1828 bis 1938 in Nutzung. Der Friedhof ist durch eine Hecke eingefriedet. | 34425849 | Weitere Bilder |
| Im Flecken 25 52° 37′ 14″ N, 8° 47′ 54″ O | Speicher    | Der zweigeschossige Fachwerkspeicher steht unter einem Satteldach.                                                                                | 34425792 |                |

| Lage                                   | Bezeichnung              | Beschreibung                                                                                | ID       | Bild |
| -------------------------------------- | ------------------------ | ----------------------------------------------------------------------------------------------------- | -------- | ---- |
| Im Flecken 3 52° 37′ 6″ N, 8° 48′ 0″ O | Wohn-/Wirtschaftsgebäude | Das Zweiständer-Hallenhaus von 1796 wurde abgebrochen und 1999 aus dem Denkmalverzeichnis gestrichen. | 34425765 | BW   |

wikiname: dewiki

title: Liste der Baudenkmale in Barenburg

in_language: de

wikitext:
[[Datei:Denkmalplakette Niedersachsen ab 2018.png|rechts|120px]]
In der '''Liste der Baudenkmale in Barenburg''' sind alle [[Baudenkmal]]e der [[Niedersachsen|niedersächsischen]] Gemeinde [[Barenburg]] aufgelistet. Die Quelle der  Baudenkmale ist der [[Denkmalatlas Niedersachsen]].<ref>[https://maps.lgln.niedersachsen.de/nld/mapbender/application/denkmalatlas?center=486380,5830112&scale=500 Denkmalatlas Niedersachsen]</ref> Der Stand der Liste ist der 20. März 2021.

== Allgemein ==
{{Legende Baudenkmale Niedersachsen}}

== Barenburg ==
=== Gruppe: Kirchenanlage Barenburg ===
Die Gruppe „Kirchenanlage Barenburg“ besteht aus dem Kirchhof mit der Kirche und dem Kriegerdenkmal. Die Gruppe hat die ID 54121481.
{{Denkmalliste Niedersachsen Tabellenkopf|Gemeinde=Barenburg}}
{{Denkmalliste Niedersachsen Tabellenzeile
| ID = 34425819
| Name = Kirche
| Artikel = Heilig-Kreuz-Kirche (Barenburg)
| Adresse = Im Flecken 46
| NS = 52.620942
| EW = 8.79907
| Beschreibung = Die heute evangelische Heilig-Kreuz-Kirche wurde im 13. Jahrhundert auf einer heiligen Quelle errichtet und im 15. Jahrhundert umgestaltet. Das Kreuzrippengewölbe soll um 1500 eingezogen worden sein. 1952 wurde der Turm anstelle eines hölzernen Glockenstuhls errichtet. Der Taufstein datiert auf das Jahr 1484. Kanzel und Kronleuchter sind aus dem 17. Jahrhundert. Der Altar wird auf die Zeit um 1730 datiert.
| Bild = Dorfkirche in Barenburg (Kirchdorf) IMG 3321.jpg
| Commonscat = Heilig-Kreuz-Kirche (Barenburg)
| Wikidata = Q42321554
}}
{{Denkmalliste Niedersachsen Tabellenzeile
| ID = 34425874
| Name = Kirchhof
| Artikel =
| Adresse = Im Flecken 46
| NS = 52.62087
| EW = 8.799207
| Beschreibung = Der Kirchhof aus dem 19. Jahrhundert birgt noch zahlreiche Grabstellen.
| Bild = Grabdenkmale, Im Flecken 46, Barenburg.jpg
| Commonscat =
| Wikidata =
}}
{{Denkmalliste Niedersachsen Tabellenzeile
| ID = 34425898
| Name = Kriegerdenkmal
| Artikel =
| Adresse = Im Flecken 46
| NS = 52.621129
| EW = 8.799145
| Beschreibung = Um 1920 wurde ein Natursteinblock mit Inschriften der Namen der Gefallenen des Ersten Weltkriegs auf einem stufigen Sockel aufgestellt. Um 1950 wurden drei weitere Steine aufgestellt, um an die Gefallenen des Zweiten Weltkriegs zu erinnern.
| Bild = Kriegerdenkmal, Im Flecken 46, Barenburg.jpg
| Commonscat =
| Wikidata =
}}
|}

=== Einzelbaudenkmale ===
{{Denkmalliste Niedersachsen Tabellenkopf|Gemeinde=Barenburg}}
{{Denkmalliste Niedersachsen Tabellenzeile
| ID = 34425849
| Name = Friedhof
| Artikel = Jüdischer Friedhof (Barenburg)
| Adresse = Zum Bahnhof
| NS = 52.629222
| EW = 8.778389
| Beschreibung = Der jüdische Friedhof war ausweislich der 51 Grabsteine aus Sandstein von 1828 bis 1938 in Nutzung. Der Friedhof ist durch eine Hecke eingefriedet.
| Bild = Jüdischer_Friedhof_Barenburg_Juni_2010_011.JPG
| Commonscat = Jüdischer Friedhof (Barenburg)
| Wikidata = Q1716088
}}
{{Denkmalliste Niedersachsen Tabellenzeile
| ID = 34425792
| Name = Speicher
| Artikel =
| Adresse = Im Flecken 25
| NS = 52.620535
| EW = 8.798416
| Beschreibung = Der zweigeschossige Fachwerkspeicher steht unter einem Satteldach.
| Bild = Speicher, Im Flecken 25, Barenburg.jpg|
| Commonscat =
| Wikidata =
}}
|}

=== Einzelbaudenkmale ===
{{Denkmalliste Niedersachsen Tabellenkopf|Gemeinde=Barenburg}}
{{Denkmalliste Niedersachsen Tabellenzeile
| ID = 34425765
| Name = Wohn-/Wirtschaftsgebäude
| Artikel =
| Adresse = Im Flecken 3
| NS = 52.618285
| EW = 8.800016
| Beschreibung = Das Zweiständer-Hallenhaus von 1796 wurde abgebrochen und 1999 aus dem Denkmalverzeichnis gestrichen.
| Bild =
| Commonscat =
}}
|}

== Weblinks ==
<!--{{Commonscat|Cultural heritage monuments in Barenburg|Kulturdenkmale in Barenburg}}-->
* [https://maps.lgln.niedersachsen.de/nld/mapbender/application/denkmalatlas?center=486380,5830112&scale=500 Denkmalatlas Niedersachsen]

== Einzelnachweise ==
<references />

{{Hinweis Seiten-Koordinaten}}

{{Navigationsleiste Baudenkmale im Landkreis Diepholz}}

[[Kategorie:Liste (Baudenkmale in Niedersachsen)|Barenburg]]
[[Kategorie:Barenburg]]
[[Kategorie:Baudenkmal im Landkreis Diepholz|!Barenburg]]


text:
# Сиисе Абшир
Сиисе Аадан Абшир (араб. عيسى عدن ابشير; 1 июня 1986, Могадишо, Сомали) — сомалийский футболист, нападающий. Выступал в национальной сборной Сомали.

## Биография

### Клубная карьера
Профессиональную карьеру начал в 2000 году в четырнадцать лет в сомалийском клубе «Эльман», вместе с командой становился четырежды чемпионом Сомали. В 2002 году вместе с командой играл на клубном Кубке КЕСАФА. В 2004 году вместе с вратарём Шейхом Абдулкадиром играл за команду «Симба» и стал чемпионом Танзании, забив 19 голов в 22 матчах.
В 2005 году перешёл в мальтийскую «Пьета Хотспурс» и сыграл в 7 матчах чемпионата Мальты, в которых забил 3 гола. С 2006 по 2008 год являлся игроком резервного состава «Лиллестрёма», который выступал в третьем по силе дивизионе Норвегии, в основной состав ему пробиться не удалось. Затем, на протяжении двух сезонов выступал за «Эйдсвольд». С 2011 года по 2013 год сменил три норвежских клуба — «Эльверум», «Аскер» и «Нюбергсунд». В 2014 году вернулся в «Эйдсвольд», где вновь играл на протяжении двух лет.
В 2016 году подписал контракт с командой КФУМ из столицы Норвегии, Осло. В Первом дивизионе Норвегии дебютировал 3 апреля 2016 года, в матче против «Рёуфосса» (0:0). После вылета клуба из Первого дивизиона перешёл в клуб «Улл/Киса».

### Карьера в сборной
В 2003 году дебютировал в национальной сборной Сомали. Участвовал на Кубках КЕСАФА в 2008 и 2010 годах. В 2011 году провёл два матча в первом раунде отборочного турнира на чемпионат мира 2014 против Эфиопии.
По данным National Football Teams за сборную провёл 11 матчей и забил 2 гола.

## Достижения
- Чемпион Танзании (1): 2004
- Чемпион Сомали (4): 2000, 2001, 2002, 2003

wikiname: ruwiki

title: Сиисе Абшир

in_language: ru

wikitext:
{{Футболист
| имя = Сиисе Абшир
| полное имя = Сиисе Аадан Абшир
| изображение =
| рост = 185
| позиция = [[нападающий (футбол)|нападающий]]
| нынешний клуб = свободный агент
| номер =
| молодёжные клубы = {{спортивная карьера
|1994—1998|{{Флаг Сомали|20px}} Миднимо|
|1999—2000|{{Флаг Сомали|20px}} [[Эльман (футбольный клуб)|Эльман]]|}}
| клубы = {{спортивная карьера
|2000—2003|{{Флаг Сомали|20px}} [[Эльман (футбольный клуб)|Эльман]]|
|2004|{{Флаг Танзании|20px}} [[Симба (футбольный клуб, Дар-эс-Салам)|Симба (Дар-эс-Салам)]]|22 (19)
|2005|{{Флаг Мальты|20px}} [[Пьета Хотспурс]]|7 (3)
|2006—2008|{{Флаг Норвегии|20px}} [[Лиллестрём (футбольный клуб)|Лиллестрём II]]|
|2009—2010|{{Флаг Норвегии|20px}} [[Эйдсвольд (футбольный клуб)|Эйдсвольд]]|41 (17)
|2011|{{Флаг Норвегии|20px}} [[Эльверум (футбольный клуб)|Эльверум]]|
|2012|{{Флаг Норвегии|20px}} [[Аскер (футбольный клуб)|Аскер]]|
|2013|{{Флаг Норвегии|20px}} [[Нюбергсунд (футбольный клуб)|Нюбергсунд]]|9 (2)
|2014—2015|{{Флаг Норвегии|20px}} [[Эйдсвольд (футбольный клуб)|Эйдсвольд]]|48 (9)
|2016|{{Флаг Норвегии|20px}} [[КФУМ]]|28 (2)
|2017—2020|{{Флаг Норвегии|20px}} [[Улл/Киса]]|32 (3)
|2020—2021|{{Флаг Норвегии|20px}} [[Аскер (футбольный клуб)|Аскер]]|1 (0)
}}
| национальная сборная = {{спортивная карьера
|2003—2011|{{Флаг Сомали|20px}} [[Сборная Сомали по футболу|Сомали]]|11 (2)}}
| обновление данных о клубе =
}}
'''Сиисе Аадан Абшир''' ({{lang-ar|عيسى عدن ابشير}}; 1 июня 1986, [[Могадишо]], [[Сомали]]) — сомалийский футболист, нападающий. Выступал в [[Сборная Сомали по футболу|национальной сборной Сомали]].

== Биография ==

=== Клубная карьера ===
Профессиональную карьеру начал в 2000 году в четырнадцать лет в сомалийском клубе «[[Эльман (футбольный клуб)|Эльман]]», вместе с командой становился четырежды [[Чемпионат Сомали по футболу|чемпионом Сомали]]. В 2002 году вместе с командой играл на [[Клубный Кубок КЕСАФА|клубном Кубке КЕСАФА]]<ref>{{Cite web |url=http://www.rsssf.com/tablesc/cecafa02.html |title=Kagame Inter-Club Cup 2002 |access-date=2016-04-15 |archive-date=2016-03-05 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160305050416/http://rsssf.com/tablesc/cecafa02.html |url-status=live }}</ref>. В 2004 году вместе с вратарём [[Абдулкадир, Шейх|Шейхом Абдулкадиром]] играл за команду «[[Симба (футбольный клуб, Дар-эс-Салам)|Симба]]» и стал [[Чемпионат Танзании по футболу|чемпионом Танзании]], забив 19 голов в 22 матчах.

В 2005 году перешёл в мальтийскую «[[Пьета Хотспурс]]» и сыграл в 7 матчах [[Чемпионат Мальты по футболу|чемпионата Мальты]], в которых забил 3 гола<ref>{{Cite web |url=http://www.rsssf.com/tablesm/malt05.html |title=Malta 2004/05 |access-date=2016-04-15 |archive-date=2008-06-14 |archive-url=https://web.archive.org/web/20080614164344/http://www.rsssf.com/tablesm/malt05.html |url-status=live }}</ref>. С 2006 по 2008 год являлся игроком резервного состава «[[Лиллестрём (футбольный клуб)|Лиллестрёма]]», который выступал в третьем по силе дивизионе Норвегии, в основной состав ему пробиться не удалось. Затем, на протяжении двух сезонов выступал за «[[Эйдсвольд (футбольный клуб)|Эйдсвольд]]». С 2011 года по 2013 год сменил три норвежских клуба — «[[Эльверум (футбольный клуб)|Эльверум]]», «[[Аскер (футбольный клуб)|Аскер]]» и «[[Нюбергсунд (футбольный клуб)|Нюбергсунд]]». В 2014 году вернулся в «Эйдсвольд», где вновь играл на протяжении двух лет.

В 2016 году подписал контракт с командой [[КФУМ]] из столицы Норвегии, Осло. В [[Первый дивизион Норвегии по футболу|Первом дивизионе Норвегии]] дебютировал 3 апреля 2016 года, в матче против «[[Рёуфосс (футбольный клуб)|Рёуфосса]]» (0:0)<ref>{{Cite web |url=http://int.soccerway.com/matches/2016/04/03/norway/1-division/raufoss-fotball/kfum-fotball-oslo/2177774 |title=Raufoss vs. KFUM — 3 April 2016 — Soccerway |access-date=2016-04-15 |archive-date=2016-05-13 |archive-url=https://web.archive.org/web/20160513175728/http://int.soccerway.com/matches/2016/04/03/norway/1-division/raufoss-fotball/kfum-fotball-oslo/2177774/ |url-status=live }}</ref>. После вылета клуба из Первого дивизиона перешёл в клуб «[[Улл/Киса]]».

=== Карьера в сборной ===
В 2003 году дебютировал в [[Сборная Сомали по футболу|национальной сборной Сомали]]. Участвовал на [[Кубок КЕСАФА|Кубках КЕСАФА]] в 2008 и 2010 годах. В 2011 году провёл два матча в [[Чемпионат мира по футболу 2014 (отборочный турнир, КАФ)|первом раунде отборочного турнира на чемпионат мира 2014]] против [[Сборная Эфиопии по футболу|Эфиопии]]<ref>{{fifa.com|351290}}</ref>.

По данным National Football Teams за сборную провёл 11 матчей и забил 2 гола<ref>{{nft}}</ref>.

== Достижения ==
* [[Чемпионат Танзании по футболу|Чемпион Танзании]] (1): 2004
* [[Чемпионат Сомали по футболу|Чемпион Сомали]] (4): 2000, 2001, 2002, 2003

== Примечания ==
{{примечания}}

== Ссылки ==
* {{nft}}
* {{worldfootball.net|cisse-abshir}}
* {{soccerway|28217}}
* {{TheFinalBall|64607}}

{{Внешние ссылки}}

[[Категория:Игроки ФК «Улл/Киса»]]
[[Категория:Футболисты Сомали]]
[[Категория:Игроки сборной Сомали по футболу]]
[[Категория:Игроки ФК «Эйсвольд»]]
[[Категория:Игроки ФК «Нюбергсунд»]]
[[Категория:Игроки ФК «Симба» Дар-эс-Салам]]
[[Категория:Игроки ФК «Пьета Хотспурс»]]
[[Категория:Игроки ФК «Эльверум»]]
[[Категория:Игроки ФК «Аскер»]]
[[Категория:Игроки ФК КФУМ]]

title: Сиисе Абшир

Полное имя: Сиисе Аадан Абшир

Родился: 1 июня 1986 (39 лет) · - Могадишо, Сомали

Гражданство: - Сомали

Позиция: нападающий

title: Информация о клубе

Клуб: свободный агент

Миднимо

Эльман

Эльман

Симба (Дар-эс-Салам) · 22 (19)

Пьета Хотспурс · 7 (3)

Лиллестрём II

Эйдсвольд · 41 (17)

Эльверум

Аскер

Нюбергсунд · 9 (2)

Эйдсвольд · 48 (9)

КФУМ · 28 (2)

Улл/Киса · 32 (3)

Аскер · 1 (0)

Сомали · 11 (2)


text:
# Victor Sanders
Victor Sanders (born February 16, 1995) is an American basketball player for Parma of the VTB United League. He competed in college for Idaho.

## College career
Sanders tore his ACL in his right knee before starting college at the University of Idaho but started playing basketball three months after surgery without medical approval. He received limited minutes as a freshman, scoring four points per game. He improved his scoring average to 14 points per game as a sophomore. As a junior, Sanders averaged 20.9 points per game and became a team leader. He was selected to the First Team All-Big Sky as a junior. As a senior, Sanders was named to the Second Team All-Big Sky. He was also selected to the second-team NABC All-District 6. Sanders averaged 19 points per game as a senior and led the Vandals to a second-place finish in the Big Sky Conference. He finished second on the all-time scoring list at Idaho with 1,804 points.

## Professional career
After going undrafted in the 2018 NBA draft, Sanders played two games for the Denver Nuggets in the NBA Summer League. Sanders signed his first professional contract with the Belgian squad Antwerp Giants on August 5, 2018.
On July 2, 2020, he has signed with Dolomiti Energia Trento of the Italian Lega Basket Serie A. Sanders averaged 9.8 points per game.
On July 15, 2021, he signed with Reyer Venezia. Sanders was cut from the team after driving in the wrong direction on the highway.
On August 2, 2022, he signed with U-BT Cluj-Napoca of the Liga Națională.
On January 29, 2023, he signed with Anwil Włocławek of the Polish Basketball League. Sanders averaged 18.1 points, 4.7 assists, 2.7 rebounds and 1.5 steals per game. On August 19, 2024, he signed a contract with the Russian club Enisey of the VTB United League.

wikiname: enwiki

title: Victor Sanders

in_language: en

wikitext:
{{short description|American basketball player}}
{{Infobox basketball biography
| name = Victor Sanders
| image = Victor Sanders 2024.jpg
| image_size =
| caption =
| number = 6
| position = [[Shooting guard]]
| height_m = 1.96
| weight_kg = 90
| league = [[VTB United League]]
| team = Parma
| birth_date = {{birth date and age|1995|2|16}}
| birth_place =
| nationality = American
| high_school = [[Jefferson High School (Portland, Oregon)|Jefferson]] ([[Portland, Oregon]])
| college = [[Idaho Vandals men's basketball|Idaho]] (2014–2018)
| draft_year = 2018
| career_start = 2018
| years1 = 2018–2020
| team1 = [[Antwerp Giants]]
| years2 = 2020–2021
| team2 = [[Aquila Basket Trento|Dolomiti Energia Trento]]
| years3 = 2021–2022
| team3 = [[Reyer Venezia]]
| years4 = 2022–2023
| team4 = [[U-BT Cluj-Napoca]]
| years5 = 2023–2024
| team5 = [[KK Włocławek|Anwil Włocławek]]
| years6 = 2024–2025
| team6 = [[BC Enisey|Enisey]]
| years7 = 2025–present
| team7 = [[BC Parma|Parma Basket]]
| highlights = * [[PLK Most Valuable Player]] ([[2023–24 PLK season|2024]])
* [[All-PLK Team]] ([[2023–24 PLK season|2024]])
* [[FIBA Europe Cup]] champion ([[2022–23 FIBA Europe Cup|2023]])
* First-team All-[[Big Sky Conference|Big Sky]] (2017)
* Second-team All-Big Sky (2018)
}}
'''Victor Sanders''' (born February 16, 1995) is an American [[basketball]] player for [[BC Parma|Parma]] of the [[VTB United League]]. He competed in college for [[Idaho Vandals men's basketball|Idaho]].

==College career==
Sanders tore his [[anterior cruciate ligament|ACL]] in his right knee before starting college at the [[University of Idaho]] but started playing basketball three months after surgery without medical approval. He received limited minutes as a freshman, scoring four points per game. He improved his scoring average to 14 points per game as a sophomore. As a junior, Sanders averaged 20.9 points per game and became a team leader.<ref>{{cite news |title=Victor Sanders a virtuoso in his own right for Vandals |url=http://www.spokesman.com/stories/2018/feb/12/victors-sanders-a-virtuoso-in-his-own-right-for-va/ |access-date=August 8, 2018 |work=[[The Spokesman-Review]] |date=February 12, 2018}}</ref> He was selected to the First Team All-[[Big Sky Conference|Big Sky]] as a junior.<ref>{{cite press release|url=http://www.bigskyconf.com/news/2017/3/6/MBB_0306175634.aspx |title=Wiley Headlines 2016-17 #BIGSKYMBB All-Conference Team |publisher=Big Sky Conference |date=March 6, 2017 |access-date=March 6, 2017}}</ref> As a senior, Sanders was named to the Second Team All-Big Sky.<ref>{{cite press release|url=http://bigskyconf.com/news/2018/3/7/mens-basketball-montanas-decuire-named-bigskymbb-coach-of-the-year.aspx |title=Montana's DeCuire Named #BigSkyMBB Coach of the Year |publisher=Big Sky Conference |date=March 7, 2018 |access-date=March 7, 2018}}</ref> He was also selected to the second-team NABC All-District 6. Sanders averaged 19 points per game as a senior and led the Vandals to a second-place finish in the [[Big Sky Conference]]. He finished second on the all-time scoring list at Idaho with 1,804 points.<ref name="former">{{cite news |title=Former Idaho guard Victor Sanders will play professionally in Belgium |url=http://www.spokesman.com/stories/2018/aug/06/former-idaho-guard-victor-sanders-will-play-profes/ |access-date=August 8, 2018 |work=[[The Spokesman-Review]] |date=August 6, 2018}}</ref>

==Professional career==
After going undrafted in the [[2018 NBA draft]], Sanders played two games for the [[Denver Nuggets]] in the NBA Summer League.<ref name="former"/> Sanders signed his first professional contract with the Belgian squad [[Antwerp Giants]] on August 5, 2018.<ref>{{cite web |title=Victor Sanders signs with Telenet Giants |url=https://sportando.basketball/en/europe/belgium/284671/victor-sanders-signs-with-telenet-giants.html |website=Sportando |access-date=August 8, 2018 |archive-date=August 8, 2018 |archive-url=https://web.archive.org/web/20180808202751/https://sportando.basketball/en/europe/belgium/284671/victor-sanders-signs-with-telenet-giants.html |url-status=dead }}</ref>

On July 2, 2020, he has signed with [[Aquila Basket Trento|Dolomiti Energia Trento]] of the Italian [[Lega Basket Serie A]].<ref>{{Cite news|url=https://sportando.basketball/en/dolomiti-energia-trento-signs-victor-sanders/|title=Dolomiti Energia Trento signs Victor Sanders|date=July 2, 2020|newspaper=Sportando|language=En|access-date=July 2, 2020|last1=Maggi |first1=Alessandro }}</ref> Sanders averaged 9.8 points per game.

On July 15, 2021, he signed with [[Reyer Venezia]].<ref>{{cite news |title=Umana Reyer Venezia announces Victor Sanders |url=https://sportando.basketball/en/umana-reyer-venezia-announces-victor-sanders/ |website=Sportando |access-date=July 15, 2021 |date=July 15, 2021|last1=Maggi |first1=Alessandro }}</ref> Sanders was cut from the team after driving in the wrong direction on the highway.

On August 2, 2022, he signed with [[U-BT Cluj-Napoca]] of the [[Liga Națională (men's basketball)|Liga Națională]].<ref>{{cite news |title=Victor Sanders signs with U-BT Cluj-Napoca |url=https://sportando.basketball/en/victor-sanders-signs-with-u-bt-cluj-napoca/ |website=Sportando |access-date=August 2, 2022 |date=August 2, 2022|last1=Carchia |first1=Emiliano }}</ref>

On January 29, 2023, he signed with [[KK Włocławek|Anwil Włocławek]] of the [[Polish Basketball League]].<ref>{{Cite web|url=https://plk.pl/aktualnosci/n/22968/sanders-dolacza-do-anwilu.html|title=Sanders dołącza do Anwilu|last=|first=|date=January 29, 2023|website=plk.pl|publisher=|language=pl|access-date=January 29, 2023}}</ref> Sanders averaged 18.1 points, 4.7 assists, 2.7 rebounds and 1.5 steals per game. On August 19, 2024, he signed a contract with the Russian club [[BC_Enisey|Enisey]] of the [[VTB United League]].<ref>{{cite web |title=Enisey tabs Victor Sanders, ex Anwil |url=https://basketball.eurobasket.com/VTB-United-League/news/887960/Enisey-tabs-Victor-Sanders-ex-Anwil |website=Eurobasket |access-date=December 8, 2024 |date=August 19, 2024}}</ref>

== References ==
{{Reflist}}

==External links==
*[https://govandals.com/roster.aspx?rp_id=4025 Idaho Vandals bio]

{{navboxes|list1=
{{KK Włocławek 2022–23 FIBA Europe Cup champions}}
{{PLK Season MVP}}
}}

{{DEFAULTSORT:Sanders, Victor}}
[[Category:1995 births]]
[[Category:Living people]]
[[Category:21st-century American sportsmen]]
[[Category:American expatriate basketball people in Belgium]]
[[Category:American expatriate basketball people in Italy]]
[[Category:American expatriate basketball people in Poland]]
[[Category:American expatriate basketball people in Romania]]
[[Category:American expatriate basketball people in Russia]]
[[Category:American men's basketball players]]
[[Category:Antwerp Giants players]]
[[Category:Aquila Basket Trento players]]
[[Category:Basketball players from Portland, Oregon]]
[[Category:Idaho Vandals men's basketball players]]
[[Category:Jefferson High School (Portland, Oregon) alumni]]
[[Category:Lega Basket Serie A players]]
[[Category:Reyer Venezia players]]
[[Category:Shooting guards]]
[[Category:U-BT Cluj-Napoca players]]

title: No. 6 – Parma

Position: Shooting guard

League: VTB United League

title: Personal information

Born: February 16, 1995

Nationality: American

title: Career information

High school: Jefferson (Portland, Oregon)

NBA draft: 2018: undrafted

title: Career history

Antwerp Giants

Dolomiti Energia Trento

Reyer Venezia

U-BT Cluj-Napoca

Anwil Włocławek

Enisey

2025–present: Parma Basket

title: Career highlights

Career highlights: - PLK Most Valuable Player (2024) - All-PLK Team (2024) - FIBA Europe Cup champion (2023) - First-team All-Big Sky (2017) - Second-team All-Big Sky (2018)


text:
# Ludia laeta
Ludia laeta is een vlinder uit de familie van de nachtpauwogen (Saturniidae). De wetenschappelijke naam van de soort is voor het eerst geldig gepubliceerd in 1922 door Jordan.

wikiname: nlwiki

title: Ludia laeta

in_language: nl

wikitext:
{{Taxobox vlinder
| titelweergave = cursief
| naam = ''Ludia laeta''
| afbeelding =
| familie = [[Nachtpauwogen|Saturniidae]] (Nachtpauwogen)
| onderfamilie = [[Ludiinae]]
| tribus =
| geslacht = ''[[Ludia]]''
| w-naam = ''Ludia laeta''
| auteur = Jordan
| datum = 1922
| haakjes =
| commons =
| species =
}}
'''''Ludia laeta''''' is een [[vlinders|vlinder]] uit de familie van de [[Nachtpauwogen|nachtpauwogen (Saturniidae)]].<ref>{{Brontabel|9999-Lepindex}}</ref> De wetenschappelijke naam van de soort is voor het eerst geldig gepubliceerd in 1922 door Jordan.

{{Appendix}}
{{beginnetje|biologie|2013|03|30}}

[[Categorie:Ludia|laeta]]

title: Ludia laeta

Rijk: Animalia (Dieren)

Stam: Arthropoda (Geleedpotigen)

Klasse: Insecta (Insecten)

Orde: Lepidoptera (Vlinders)

Familie: Saturniidae (Nachtpauwogen)

Onderfamilie: Ludiinae

Geslacht: Ludia

title: Soort

Portaal: Biologie · Insecten


text:
# Prix des quatre libertés de Roosevelt
Le prix des quatre libertés de Roosevelt (Four Freedoms Award) est une distinction décernée annuellement à des hommes et femmes dont les accomplissements ont démontré un engagement envers les principes et les quatre libertés que le président Franklin Delano Roosevelt a proclamés dans son discours historique devant le Congrès le 6 janvier 1941, comme essentiels à la démocratie : la liberté d'expression, liberté de religion, être à l'abri du besoin, être à l'abri de la peur.
La remise du prix est organisée un an sur deux à New York, à l'Institut Franklin et Eleanor Roosevelt et à Middelbourg aux Pays-Bas, au Roosevelt Stichting (en).

## Historique
Les prix sont décernés pour la première fois en 1982 à l'occasion du centenaire de la naissance du Président Roosevelt et du bicentenaire des relations diplomatiques entre les États-Unis et les Pays-Bas. Ces distinctions ont été créées pour commémorer les quatre libertés mis en avant par Roosevelt dans son discours :
1. Liberté d'expression (Freedom of speech)
2. Liberté de religion (Freedom of worship)
3. Liberté d'être à l'abri du besoin (Freedom from want)
4. Liberté d'être à l'abri de la peur (Freedom from fear)

pour chacune de ces quatre libertés un prix est institué, ainsi qu'une médaille de la liberté spéciale. En 1990, 1995, 2003 et 2004 il y a également eu des prix spéciaux.
Les années impaires les prix sont décernés à des citoyens ou des institutions américains par l'Institut Franklin et Eleanor Roosevelt à New York, alors que par le passé les prix américains étaient remis à Hyde Park, New York. Les années paires, la cérémonie de remise a lieu à Middelbourg et récompense des non-américains. Le choix de Middelbourg était motivé la descendance supposée de la famille de Roosevelt de Oud-Vossemeer dans la commune de Tholen.

## Lauréats

### Médaille de la Liberté
| Année | Middelbourg                                                     | Année | Hyde Park                                                                                |
| ----- | --------------------------------------------------------------- | ----- | ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ |
| 1982  | Princesse Juliana des Pays-Bas                                  | 1983  | W. Averell Harriman                                                                                |
| 1984  | Harold Macmillan                                                | 1985  | Claude Pepper (en)                                                                                |
| 1986  | Alessandro Pertini                                              | 1987  | Thomas P. O'Neill, Jr                                                                                |
| 1988  | Helmut Schmidt                                                  | 1989  | William J. Brennan, Jr. (en)                                                                                |
| 1990  | Václav Havel et Jacques Delors                                  | 1991  | Thurgood Marshall                                                                                |
| 1992  | Javier Pérez de Cuéllar                                         | 1993  | Cyrus Vance                                                                                |
| 1994  | Dalaï-lama                                                      | 1995  | Jimmy Carter                                                                                |
| 1996  | Juan Carlos Ier                                                 | 1997  | Katharine Graham                                                                                |
| 1998  | Mary Robinson                                                   | 1999  | Edward M. Kennedy                                                                                |
| 2000  | Martti Ahtisaari                                                | 2001  | Vétérans de la seconde Guerre Mondiale représentés par : - Richard Winters (U.S. Army) - Robert Eugene Bush (en) (U.S. Navy) - William T. Ketcham (en) (U.S. Marine Corps) - Lee A. Archer, Jr. (en) (U.S. Air Force) - Ellen Buckley (en) (U.S. Navy Nurse Corps) |
| 2002  | Nelson Mandela                                                  | 2003  | George J. Mitchell                                                                                |
| 2004  | Kofi Annan                                                      | 2005  | Bill Clinton                                                                                |
| 2006  | Mohamed el-Baradei                                              | 2007  | Carl Levin et Richard Lugar                                                                                |
| 2008  | Richard von Weizsäcker                                          | 2009  | Hillary Clinton                                                                                |
| 2010  | Cour européenne des droits de l'homme                           | 2011  | Russ Feingold                                                                                |
| 2012  | Luiz Inácio Lula da Silva                                       | 2013  | Wendell Berry                                                                                |
| 2014  | Mouvement international de la Croix-Rouge et du Croissant-Rouge | 2015  | Ruth Bader Ginsburg                                                                                |
| 2016  | Angela Merkel                                                   | 2017  | Harry Belafonte                                                                                |
| 2018  | Christiana Figueres de l'Accord de Paris sur le climat          | 2019  | Lonnie Bunch                                                                                |
| 2020  | Organisation des Nations unies                                  | 2021  | Fred Korematsu                                                                                |
| 2022  | Svetlana Tikhanovskaïa                                          | 2023  |                                                                                |

- Princesse Juliana des Pays-Bas
1982
- Edward M. Kennedy
1999
- Nelson Mandela
2002
- Hillary Clinton
2009
- Ruth Bader Ginsburg
2015
- Angela Merkel
2016
- Svetlana Tikhanovskaïa
2022

### Liberté d'expression
La première est la liberté de parole et d'expression — partout dans le monde.
Roosevelt, 6 janvier 1941
| Année | Middelbourg            | Année | Hyde Park                                        |
| ----- | ---------------------- | ----- | ------------------------------------------------ |
| 1982  | Max van der Stoel      | 1983  | Joseph L. Rauh, Jr. (en)                         |
| 1984  | Amnesty International  | 1985  | Kenneth B. Clark                                 |
| 1986  | El País                | 1987  | Herbert Block                                    |
| 1988  | Ellen Johnson Sirleaf  | 1989  | Walter Cronkite                                  |
| 1990  | Non décerné            | 1991  | James Reston                                     |
| 1992  | Mstislav Rostropovitch | 1993  | Arthur Miller                                    |
| 1994  | Marion von Dönhoff     | 1995  | Mary McGrory (en)                                |
| 1996  | John Hume              | 1997  | Sidney R. Yates (en)                             |
| 1998  | CNN                    | 1999  | John Lewis                                       |
| 2000  | Bronisław Geremek      | 2001  | The New York Times et la famille Ochs/Sulzberger |
| 2002  | Radio Free Europe      | 2003  | Studs Terkel                                     |
| 2004  | Lennart Meri           | 2005  | Tom Brokaw                                       |
| 2006  | Carlos Fuentes         | 2007  | Bill Moyers (en)                                 |
| 2008  | Lakhdar Brahimi        | 2009  | Anthony Romero (en)                              |
| 2010  | Novaïa Gazeta          | 2011  | Michael J. Copps (en)                            |
| 2012  | Al Jazeera             | 2013  | Paul Krugman                                     |
| 2014  | Maryam Durani          | 2015  | Arthur Mitchell                                  |
| 2016  | Mazen Darwish          | 2017  | Dan Rather                                       |
| 2018  | Erol Önderoğlu         | 2019  | The Boston Globe                                 |
| 2020  | Maria Ressa            | 2021  | Nikole Hannah-Jones                              |
| 2022  | Mai Khôi               | 2023  |                                                  |

- Max van der Stoel
1982
- J. Lewis
1999

### Liberté de religion
La deuxième est la liberté pour chaque personne de pratiquer sa religion à sa façon — partout dans le monde.
Roosevelt, 6 janvier 1941
| Année | Middelbourg                                                              | Année | Hyde Park                                                |
| ----- | ------------------------------------------------------------------------ | ----- | -------------------------------------------------------- |
| 1982  | Willem Visser 't Hooft                                                   | 1983  | Coretta Scott King                                       |
| 1984  | Werner Leich (en) et Christiann F. Beyers Naudé                          | 1985  | Elie Wiesel                                              |
| 1986  | Bernardus Alfrink                                                        | 1987  | Leon Sullivan                                            |
| 1988  | Teddy Kollek                                                             | 1989  | Raphael Lemkin (posthume) et l'American Jewish Committee |
| 1990  | László Tőkés                                                             | 1991  | Paul Moore, Jr. (en)                                     |
| 1992  | Terry Waite (en)                                                         | 1993  | Theodore Hesburgh, Congrégation de Sainte-Croix          |
| 1994  | Gerhart Riegner                                                          | 1995  | Andrew Young                                             |
| 1996  | Lord Runcie                                                              | 1997  | William H. Gray (en)                                     |
| 1998  | Desmond Tutu                                                             | 1999  | Lindy Boggs                                              |
| 2000  | Cicely Saunders                                                          | 2001  | Johnnie Carr (en)                                        |
| 2002  | Nasr Abu Zayd                                                            | 2003  | Robert Drinan                                            |
| 2004  | Sari Nusseibeh                                                           | 2005  | Cornel West                                              |
| 2006  | Communauté de Taizé                                                      | 2007  | Peter J. Gomes (en)                                      |
| 2008  | Karen Armstrong                                                          | 2009  | Eboo Patel (en)                                          |
| 2010  | Asma Jahangir                                                            | 2011  | Barry W. Lynn (en)                                       |
| 2012  | Bartholomée Ier de Constantinople                                        | 2013  | Simone Campbell                                          |
| 2014  | Hassan ben Talal de Jordanie                                             | 2015  | William J. Barber II                                     |
| 2016  | Dieudonné Nzapalainga, Omar Kobine Layama et Nicolas Guérékoyame-Gbangou | 2017  | Steve Stone et Bashar A. Shala                           |
| 2018  | Paride Taban                                                             | 2019  | Krista Tippett                                           |
| 2020  | Religions for Peace                                                      | 2021  | Raphael Warnock                                          |
| 2022  | Lian Gogali (id)                                                         | 2023  |                                                          |

- Coretta Scott King
1983
- Elie Wiesel
1985
- Bernardus Alfrink
1986
- Bartholomée Ier de Constantinople
2012

### Liberté d'être à l'abri du besoin
La troisième est la liberté d'être à l'abri du besoin — ce qui, traduit en termes mondiaux, signifie des relations économiques qui garantissent à chaque nation une vie paisible et prospère pour ses habitants — partout dans le monde.
Roosevelt, 6 janvier 1941
| Année | Middelbourg                  | Année | Hyde Park                                 |
| ----- | ---------------------------- | ----- | ----------------------------------------- |
| 1982  | Johan Witteveen              | 1983  | Robert McNamara                           |
| 1984  | Liv Ullmann                  | 1985  | John Kenneth Galbraith                    |
| 1986  | F. Bradford Morse (en)       | 1987  | Mary Lasker                               |
| 1988  | Halfdan T. Mahler            | 1989  | Dorothy Height                            |
| 1990  | Emile van Lennep             | 1991  | Paul Newman et Joanne Woodward            |
| 1992  | Jan Tinbergen                | 1993  | Eunice Kennedy Shriver et Sargent Shriver |
| 1994  | Sadako Ogata                 | 1995  | Lane Kirkland                             |
| 1996  | Médecins sans frontières     | 1997  | Mark O. Hatfield                          |
| 1998  | Stéphane Hessel              | 1999  | George McGovern                           |
| 2000  | Monkombu Swaminathan         | 2001  | March of Dimes                            |
| 2002  | Gro Harlem Brundtland        | 2003  | Dolores Huerta                            |
| 2004  | Marguerite Barankitse        | 2005  | Marsha J. Evans (en)                      |
| 2006  | Muhammad Yunus, Grameen Bank | 2007  | Barbara Ehrenreich                        |
| 2008  | Jan Egeland                  | 2009  | Vicki Escarra (en)                        |
| 2010  | Maurice Strong               | 2011  | Jacqueline Novogratz                      |
| 2012  | Ela Bhatt                    | 2013  | Coalition of Immokalee Workers            |
| 2014  | Hawa Abdi                    | 2015  | Olufunmilayo Olopade                      |
| 2016  | Denis Mukwege                | 2017  | Ai-jen Poo                                |
| 2018  | Emmanuel de Merode           | 2019  | Franklin A. Thomas                        |
| 2020  | Sander de Kramer             | 2021  | Deepak Bhargava (en)                      |
| 2022  | Nice Nailantei Leng'ete      | 2023  |                                           |

- Robert McNamara
1983
- Mary Lasker
1987
- Muhammad Yunus
2006
- Ela Bhatt
2012

### Liberté d'être à l'abri de la peur
La quatrième est la liberté d'être à l'abri de la peur — ce qui, traduit en termes mondiaux, signifie une réduction planétaire des armements à tel point et de façon si complète qu'aucune nation ne soit plus en position de commettre un quelconque acte d'agression physique à l'encontre d'un pays voisin — partout dans le monde.
Roosevelt, 6 janvier 1941
| Année | Middelbourg                        | Année | Hyde Park                                                                                |
| ----- | ---------------------------------- | ----- | ---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- |
| 1982  | J. Herman van Roijen (en)          | 1983  | Jacob K. Javits                                                                                |
| 1984  | Brian Urquhart                     | 1985  | Isidor Rabi                                                                                |
| 1986  | Olof Palme (à titre posthume)      | 1987  | George Kennan                                                                                |
| 1988  | Armand Hammer                      | 1989  | J. William Fulbright                                                                                |
| 1990  | Simon Wiesenthal                   | 1991  | Mike Mansfield                                                                                |
| 1992  | Lord Carrington                    | 1993  | George Ball                                                                                |
| 1994  | Zdravko Grebo                      | 1995  | Elliot Richardson                                                                                |
| 1996  | Shimon Peres                       | 1997  | Daniel Inouye                                                                                |
| 1998  | Craig Kielburger (en)              | 1999  | Robert O. Muller (en)                                                                                |
| 2000  | Louise Arbour                      | 2001  | Vétérans de la seconde Guerre Mondiale représentés par - Richard Winters (U.S. Army) - Robert Eugene Bush (en) (U.S. Navy) - William T. Ketcham (en) (U.S. Marine Corps) - Lee A. Archer, Jr. (en) (U.S. Air Force) - Ellen Buckley (en) (U.S. Army Nurse Corps) |
| 2002  | Ernesto Zedillo                    | 2003  | Robert Byrd                                                                                |
| 2004  | Max Kohnstamm (en)                 | 2005  | Lee H. Hamilton (en) et Thomas Kean                                                                                |
| 2006  | Aung San Suu Kyi                   | 2007  | Brent Scowcroft                                                                                |
| 2008  | Willemijn Verloop (en) - War Child | 2009  | Pasquale J. D'Amuro                                                                                |
| 2010  | Gareth Evans                       | 2011  | Bryan Stevenson                                                                                |
| 2012  | Hussein Chahristani                | 2013  | Ameena Matthews (en)                                                                                |
| 2014  | Malala Yousafzai                   | 2015  | The Nation                                                                                |
| 2016  | Human Rights Watch                 | 2017  | Cristina Jiménez Moreta                                                                                |
| 2018  | Urmila Chaudhary                   | 2019  | Gun control after the Sandy Hook Elementary School shooting                                                                                |
| 2020  | Leoluca Orlando                    | 2021  | Activistes des droits des travailleurs pour le Fonds des travailleurs exclus                                                                                |
| 2022  | ÜniKuir                            | 2023  |                                                                                |

|  |  |  |  |

### Prix spéciaux
| 1984 | Simone Veil (Prix du Centenaire) | 2002 | William vanden Heuvel (en) | 2005 | BBC World Service   |
| 1990 | Mikhaïl Gorbatchev               | 2003 | Arthur Schlesinger Jr.     | 2005 | Mary Churchill      |
| 1995 | Jonas Salk                       | 2004 | Anton Rupert               | 2006 | Mike Wallace        |
| 1995 | Ruud Lubbers                     | 2004 | Bob Dole                   | 2008 | Forrest Church (en) |

- Mikhaïl Gorbatchev
1990
- Ruud Lubbers
1995
- Mary Churchill
2005
- Forrest Church (en)
2008

title: Prix des quatre libertés de Roosevelt

wikitext:
{{Infobox Organisation2}}
[[Fichier:Froosevelt.jpeg|vignette|Le Président [[Franklin Delano Roosevelt]], peint par {{Lien|langue=en|fr=Frank O. Salisbury}}, 1947]]

Le '''prix des quatre libertés de Roosevelt (Four Freedoms Award)''' est une distinction décernée annuellement à des hommes et femmes dont les accomplissements ont démontré un engagement envers les principes et les [[quatre libertés]] que le président [[Franklin Delano Roosevelt]] a proclamés dans son discours historique devant le Congrès le {{date|6 janvier 1941}}, comme essentiels à la démocratie : la liberté d'expression, liberté de religion, être à l'abri du besoin, être à l'abri de la peur.

La remise du prix est organisée un an sur deux à [[New York]], à l'[[Institut Franklin et Eleanor Roosevelt]] et à [[Middelbourg]] aux [[Pays-Bas]], au {{Lien|langue=en|fr=Roosevelt Stichting}}.

== Historique ==
Les prix sont décernés pour la première fois en 1982 à l'occasion du centenaire de la naissance du Président Roosevelt et du bicentenaire des relations diplomatiques entre les États-Unis et les [[Pays-Bas]]. Ces distinctions ont été créées pour commémorer les [[quatre libertés]] mis en avant par Roosevelt dans son discours :
# [[Liberté d'expression]] (''Freedom of speech'')
# [[Liberté de religion]] (''Freedom of worship'')
# Liberté d'être à l'abri du besoin (''Freedom from want'')
# Liberté d'être à l'abri de la peur (''Freedom from fear'')
pour chacune de ces quatre libertés un prix est institué, ainsi qu'une médaille de la liberté spéciale. En 1990, 1995, 2003 et 2004 il y a également eu des prix spéciaux.

Les années impaires les prix sont décernés à des citoyens ou des institutions américains par l'[[Institut Franklin et Eleanor Roosevelt]] à New York, alors que par le passé les prix américains étaient remis à Hyde Park, New York. Les années paires, la cérémonie de remise a lieu à Middelbourg et récompense des non-américains. Le choix de Middelbourg était motivé la descendance supposée de la famille de Roosevelt de [[Oud-Vossemeer]] dans la commune de [[Tholen (commune)|Tholen]].

== Lauréats ==
=== Médaille de la Liberté ===
[[Fichier:Four_Freedoms_Award.jpg|vignette|225x225px|Une des médailles.]]
{| class="wikitable"
! Année
! [[Middelbourg]]
! Année
! [[Hyde Park (New York)|Hyde Park]]
|-
|1982
| [[Juliana (reine des Pays-Bas)|Princesse Juliana des Pays-Bas]]
| 1983
| [[William Averell Harriman|W. Averell Harriman]]
|-
|1984
| [[Harold Macmillan]]
| 1985
| {{Lien|langue=en|fr=Claude Pepper}}
|-
|1986
| [[Sandro Pertini|Alessandro Pertini]]
| 1987
| [[Tip O'Neill|Thomas P. O'Neill, Jr]]
|-
|1988
| [[Helmut Schmidt]]
| 1989
| {{Lien|langue=en|fr=William J. Brennan, Jr.}}
|-
|1990
| [[Václav Havel]] et [[Jacques Delors]]
| 1991
| [[Thurgood Marshall]]
|-
|1992
| [[Javier Pérez de Cuéllar]]
| 1993
| [[Cyrus Vance]]
|-
|1994
| [[Tenzin Gyatso|Dalaï-lama]]
| 1995
| [[Jimmy Carter]]
|-
|1996
| [[Juan Carlos Ier]]
| 1997
| [[Katharine Graham]]
|-
|1998
| [[Mary Robinson]]
| 1999
| [[Edward Moore Kennedy|Edward M. Kennedy]]
|-
|2000
| [[Martti Ahtisaari]]
| 2001
| Vétérans de la seconde Guerre Mondiale représentés par :
* [[Richard D. Winters|Richard Winters]] ([[United States Army|U.S. Army]])
* {{Lien|langue=en|fr=Robert Eugene Bush}} ([[United States Navy|U.S. Navy]])
* {{Lien|langue=en|fr=William T. Ketcham}} ([[United States Marine Corps|U.S. Marine Corps]])
* {{Lien|langue=en|fr=Lee A. Archer, Jr.}} ([[United States Air Force|U.S. Air Force]])
* {{Lien|langue=en|fr=Ellen Buckley}} (U.S. Navy Nurse Corps)
|-
|2002
| [[Nelson Mandela]]
| 2003
| [[George J. Mitchell]]
|-
|2004
| [[Kofi Annan]]
| 2005
| [[Bill Clinton]]
|-
|2006
| [[Mohamed el-Baradei]]
| 2007
| [[Carl Levin]] et [[Richard Lugar]]
|-
|2008
| [[Richard von Weizsäcker]]
| 2009
| [[Hillary Clinton]]
|-
|2010
| [[Cour européenne des droits de l'homme]]
| 2011
| [[Russ Feingold]]
|-
|2012
| [[Luiz Inácio Lula da Silva]]
| 2013
| [[Wendell Berry]]
|-
|2014
| [[Mouvement international de la Croix-Rouge et du Croissant-Rouge]]
| 2015
| [[Ruth Bader Ginsburg]]
|-
|2016
| [[Angela Merkel]]
| 2017
| [[Harry Belafonte]]
|-
|2018
| [[Christiana Figueres]] de l'[[Accord de Paris sur le climat]]
| 2019
| [[Lonnie Bunch]]
|-
|2020
|[[Organisation des Nations unies]]
| 2021
|[[Fred Korematsu]]
|-
|2022
|[[Svetlana Tikhanovskaïa]]
| 2023
|
|-
|}

<gallery>
Fichier:Staatsieportret_van_prinses_Juliana.jpg| [[Juliana (reine des Pays-Bas)|Princesse Juliana des Pays-Bas]]
1982
Fichier:Ted_Kennedy,_official_photo_portrait_crop.jpg| [[Edward Moore Kennedy|Edward M. Kennedy]]
1999
Fichier:Nelson_Mandela-2008_(edit).jpg| [[Nelson Mandela]]
2002
Fichier:2009_0123_clinton_bio_200_1.jpg| [[Hillary Clinton]]
2009
Fichier:Ruth_Bader_Ginsburg_official_SCOTUS_portrait.jpg| [[Ruth Bader Ginsburg]]
2015
Fichier:Angela_Merkel_2011.jpg| [[Angela Merkel]]
2016
Fichier:Svjatlana Cichanouská, Praha, 7.6.2021.jpg| [[Svetlana Tikhanovskaïa]]
2022

</gallery>

=== Liberté d'expression ===
[[Fichier:"Freedom_of_Speech"_-_NARA_-_513536.jpg|vignette|[[La Liberté de parole (Norman Rockwell)|''La Liberté de parole'']], tableau de [[Norman Rockwell]], 1943.]]
: ''La première est la liberté de parole et d'expression — partout dans le monde.''
Roosevelt, {{date|6|janvier|1941}}
{| style="margin-bottom: 10px;" class="wikitable"
! Année
! [[Middelbourg]]
! Année
! [[Hyde Park (New York)|Hyde Park]]
|-
|1982
| [[Max van der Stoel]]
| 1983
| {{Lien|langue=en|fr=Joseph L. Rauh, Jr.}}
|-
|1984
| [[Amnesty International]]
| 1985
| [[Kenneth B. Clark]]
|-
|1986
| ''[[El País]]''
| 1987
| [[Herblock|Herbert Block]]
|-
|1988
| [[Ellen Johnson Sirleaf]]
| 1989
| [[Walter Cronkite]]
|-
|1990
| Non décerné

| 1991
| [[James Reston]]
|-
|1992
| [[Mstislav Rostropovitch]]
| 1993
| [[Arthur Miller]]
|-
|1994
| [[Marion von Dönhoff]]
| 1995
| {{Lien|langue=en|fr=Mary McGrory}}
|-
|1996
| [[John Hume (homme politique)|John Hume]]
| 1997
| {{Lien|langue=en|fr=Sidney R. Yates}}
|-
|1998
| [[Cable News Network|CNN]]
| 1999
| [[John Lewis (homme politique)|John Lewis]]
|-
|2000
| [[Bronisław Geremek]]
| 2001
| ''[[The New York Times]]'' et la famille Ochs/Sulzberger

|-
|2002
| [[Radio Free Europe]]
| 2003
| [[Studs Terkel]]
|-
|2004
| [[Lennart Meri]]
| 2005
| [[Tom Brokaw]]
|-
|2006
| [[Carlos Fuentes]]
| 2007
| {{Lien|langue=en|fr=Bill Moyers}}
|-
|2008
| [[Lakhdar Brahimi]]
| 2009
| {{Lien|langue=en|fr=Anthony Romero}}
|-
|2010
| [[Novaïa Gazeta]]
| 2011
| {{Lien|langue=en|fr=Michael J. Copps}}
|-
|2012
| [[Al Jazeera]]
| 2013
| [[Paul Krugman]]
|-
|2014
| [[Maryam Durani]]
| 2015
| [[Arthur Mitchell (danseur)|Arthur Mitchell]]
|-
|2016
| [[Mazen Darwish]]
| 2017
| [[Dan Rather]]
|-
|2018
| [[Erol Önderoğlu]]
| 2019
| [[The Boston Globe]]
|-
|2020
| [[Maria Ressa]]
| 2021
| [[Nikole Hannah-Jones]]
|-
|2022
| [[Mai Khôi]]
| 2023
|
|}
<gallery>
Fichier:Max_van_der_Stoel_2.jpg| [[Max van der Stoel]]
1982

Fichier:John_lewis_official_biopic.jpg| [[John Lewis (homme politique)|J. Lewis]]
1999
|[[Lakhdar Brahimi]]
2008
</gallery>

=== Liberté de religion ===
[[Fichier:"Freedom_of_Worship"_-_NARA_-_513537.jpg|vignette|''[[La Liberté de culte (Norman Rockwell)|La Liberté de culte]]'', tableau de [[Norman Rockwell]], 1943.]]
: ''La deuxième est la liberté pour chaque personne de pratiquer sa religion à sa façon — partout dans le monde.''
Roosevelt, {{date|6|janvier|1941}}
{| style="margin-bottom: 10px;" class="wikitable"
! Année
! [[Middelbourg]]
! Année
! [[Hyde Park (New York)|Hyde Park]]
|-
|1982
| [[Willem Visser 't Hooft]]
| 1983
| [[Coretta Scott King]]
|-
|1984
| {{Lien|langue=en|fr=Werner Leich}} et Christiann F. [[Beyers Naudé]]
| 1985
| [[Elie Wiesel]]
|-
|1986
| [[Bernardus Johannes Alfrink|Bernardus Alfrink]]
| 1987
| [[Leon Howard Sullivan|Leon Sullivan]]
|-
|1988
| [[Teddy Kollek]]
| 1989
| [[Raphael Lemkin]] (posthume) et l'[[American Jewish Committee]]
|-
|1990
| [[László Tőkés]]
| 1991
| {{Lien|langue=en|fr=Paul Moore, Jr.}}
|-
|1992
| {{Lien|langue=en|fr=Terry Waite}}
| 1993
| [[Theodore Hesburgh]], [[Congrégation de Sainte-Croix]]
|-
|1994
| [[Gerhart Riegner]]
| 1995
| [[Andrew Young]]
|-
|1996
| [[Robert Runcie|Lord Runcie]]
| 1997
| {{Lien|langue=en|fr=William H. Gray}}
|-
|1998
| [[Desmond Tutu]]
| 1999
| [[Lindy Boggs]]
|-
|2000
| [[Cicely Saunders]]
| 2001
| {{Lien|langue=en|fr=Johnnie Carr}}
|-
|2002
| [[Nasr Hamid Abû Zayd|Nasr Abu Zayd]]
| 2003
| [[Robert Drinan]]
|-
|2004
| [[Sari Nusseibeh]]
| 2005
| [[Cornel West]]
|-
|2006
| [[Communauté de Taizé]]
| 2007
| {{Lien|langue=en|fr=Peter J. Gomes}}
|-
|2008
| [[Karen Armstrong]]
| 2009
| {{Lien|langue=en|fr=Eboo Patel}}
|-
|2010
| [[Asma Jahangir]]
| 2011
| {{Lien|langue=en|fr=Barry W. Lynn}}
|-
|2012
| [[Bartholomée Ier de Constantinople]]
| 2013
| [[Simone Campbell]]
|-
|2014
| [[Hassan ben Talal]] de Jordanie
| 2015
| [[William J. Barber II]]
|-
|2016
| [[Dieudonné Nzapalainga]], [[Omar Kobine Layama]] et [[Nicolas Guérékoyame-Gbangou]]
| 2017
| [[Steve Stone]] et [[Bashar A. Shala]]
|-
|2018
| [[Paride Taban]]
| 2019
| [[Krista Tippett]]
|-
|2020
| [[Religions for Peace]]
| 2021
| [[Raphael Warnock]]
|-
|2022
| {{Lien|langue=id|trad=Lian Gogali|fr=Lian Gogali}}
| 2023
|
|}
<gallery>
Fichier:Corettascottking.jpg| [[Coretta Scott King]]
1983
Fichier:Elie_Wiesel.jpg| [[Elie Wiesel]]
1985
Fichier:Kardinaal_Alfrink.JPG| [[Bernardus Johannes Alfrink|Bernardus Alfrink]]
1986
Fichier:Bartolomew_I.jpg| [[Bartholomée Ier de Constantinople]]
2012
</gallery>

=== Liberté d'être à l'abri du besoin ===
[[Fichier:"Freedom_From_Want"_-_NARA_-_513539.jpg|vignette|''[[À l'Abri du besoin]]'' tableau de [[Norman Rockwell]], 1943]]
: ''La troisième est la liberté d'être à l'abri du besoin — ce qui, traduit en termes mondiaux, signifie des relations économiques qui garantissent à chaque nation une vie paisible et prospère pour ses habitants — partout dans le monde.''
Roosevelt, {{date|6|janvier|1941}}
{| style="margin-bottom: 10px;" class="wikitable"
! Année
! [[Middelbourg]]
! Année
! [[Hyde Park (New York)|Hyde Park]]
|-
|1982
| [[Johan Witteveen]]
| 1983
| [[Robert McNamara]]
|-
|1984
| [[Liv Ullmann]]
| 1985
| [[John Kenneth Galbraith]]
|-
|1986
| {{Lien|langue=en|fr=F. Bradford Morse}}
| 1987
| [[Mary Lasker]]
|-
|1988
| [[Halfdan T. Mahler]]
| 1989
| [[Dorothy Height]]
|-
|1990
| [[Emile van Lennep]]
| 1991
| [[Paul Newman]] et [[Joanne Woodward]]
|-
|1992
| [[Jan Tinbergen]]
| 1993
| [[Eunice Kennedy Shriver]] et [[Sargent Shriver]]
|-
|1994
| [[Sadako Ogata]]
| 1995
| [[Lane Kirkland]]
|-
|1996
| [[Médecins sans frontières]]
| 1997
|[[Mark O. Hatfield]]
|-
|1998
| [[Stéphane Hessel]]
| 1999
| [[George McGovern]]
|-
|2000
| [[Monkombu Swaminathan]]
| 2001
| [[March of Dimes]]
|-
|2002
| [[Gro Harlem Brundtland]]
| 2003
| [[Dolores Huerta]]
|-
|2004
| [[Marguerite Barankitse]]
| 2005
| {{Lien|langue=en|fr=Marsha J. Evans}}
|-
|2006
| [[Muhammad Yunus]], [[Grameen Bank]]
| 2007
| [[Barbara Ehrenreich]]
|-
|2008
| [[Jan Egeland]]
| 2009
| {{Lien|langue=en|fr=Vicki Escarra}}
|-
|2010
| [[Maurice Strong]]
| 2011
| [[Jacqueline Novogratz]]
|-
|2012
| [[Ela Bhatt]]
| 2013
| [[Coalition of Immokalee Workers]]
|-
|2014
| [[Hawa Abdi]]
| 2015
| [[Olufunmilayo Olopade]]
|-
|2016
| [[Denis Mukwege]]
| 2017
| [[Ai-jen Poo]]
|-
|2018
| [[Emmanuel de Merode]]
| 2019
| [[Franklin A. Thomas]]
|-
|2020
| [[Sander de Kramer]]
| 2021
|{{Lien|langue=en|trad=Deepak Bhargava|fr=Deepak Bhargava}}
|-
|2022
| [[Nice Nailantei Leng'ete]]
| 2023
|
|}
<gallery>
Fichier:Robert_McNamara_official_portrait.jpg| [[Robert McNamara]]
1983
Fichier:Mary_Lasker.jpg| [[Mary Lasker]]
1987
Fichier:Grameen_Yunus_Dec_04.jpg| [[Muhammad Yunus]]
2006
Fichier:Ela_Bhatt_at_the_Qalandia_Women's_Cooperative.jpg| [[Ela Bhatt]]
2012
</gallery>

=== Liberté d'être à l'abri de la peur ===
[[Fichier:"Freedom_from_Fear"_-_NARA_-_513538.jpg|vignette|''[[À l'Abri de la peur (Norman Rockwell)|À l'Abri de la peur]]'' tableau de [[Norman Rockwell]], 1943]]
: ''La quatrième est la liberté d'être à l'abri de la peur — ce qui, traduit en termes mondiaux, signifie une réduction planétaire des armements à tel point et de façon si complète qu'aucune nation ne soit plus en position de commettre un quelconque acte d'agression physique à l'encontre d'un pays voisin — partout dans le monde.''
Roosevelt, {{date|6|janvier|1941}}
{| style="margin-bottom: 10px;" class="wikitable"
! Année
! [[Middelbourg]]
! Année
! [[Hyde Park (New York)|Hyde Park]]
|-
|1982
| {{Lien|langue=en|fr=J. Herman van Roijen}}
| 1983
| [[Jacob K. Javits]]
|-
|1984
| [[Brian Urquhart]]
| 1985
| [[Isidor Isaac Rabi|Isidor Rabi]]
|-
|1986
| [[Olof Palme]] (à titre posthume)
| 1987
| [[George F. Kennan|George Kennan]]
|-
|1988
| [[Armand Hammer]]
| 1989
| [[J. William Fulbright]]
|-
|1990
| [[Simon Wiesenthal]]
| 1991
| [[Mike Mansfield]]
|-
|1992
| [[Peter Carington|Lord Carrington]]
| 1993
| [[George Ball]]
|-
|1994
| Zdravko Grebo
| 1995
| [[Elliot Richardson]]
|-
|1996
| [[Shimon Peres]]
| 1997
| [[Daniel Inouye]]
|-
|1998
| {{Lien|langue=en|fr=Craig Kielburger}}
| 1999
| {{Lien|langue=en|fr=Robert O. Muller}}
|-
|2000
| [[Louise Arbour]]
| 2001
| Vétérans de la seconde Guerre Mondiale représentés par
* [[Richard D. Winters|Richard Winters]] ([[United States Army|U.S. Army]])
* {{Lien|langue=en|fr=Robert Eugene Bush}} ([[United States Navy|U.S. Navy]])
* {{Lien|langue=en|fr=William T. Ketcham}} ([[United States Marine Corps|U.S. Marine Corps]])
* {{Lien|langue=en|fr=Lee A. Archer, Jr.}} ([[United States Air Force|U.S. Air Force]])
* {{Lien|langue=en|fr=Ellen Buckley}} (U.S. Army Nurse Corps)
|-
|2002
| [[Ernesto Zedillo]]
| 2003
| [[Robert Byrd]]
|-
|2004
| {{Lien|langue=en|fr=Max Kohnstamm}}
| 2005
| {{Lien|langue=en|fr=Lee H. Hamilton}} et [[Thomas Kean]]
|-
|2006
| [[Aung San Suu Kyi]]
| 2007
| [[Brent Scowcroft]]
|-
|2008
| {{Lien|langue=en|fr=Willemijn Verloop}} - War Child
| 2009
| Pasquale J. D'Amuro
|-
|2010
| [[Gareth John Evans|Gareth Evans]]
| 2011
| [[Bryan Stevenson]]
|-
|2012
| [[Hussein Chahristani]]
| 2013
| {{Lien|langue=en|fr=Ameena Matthews}}
|-
|2014
| [[Malala Yousafzai]]
| 2015
| [[The Nation]]
|-
|2016
|[[Human Rights Watch]]
| 2017
| [[Cristina Jiménez Moreta]]
|-
|2018
|[[Urmila Chaudhary]]
| 2019
| [[Gun control after the Sandy Hook Elementary School shooting]]
|-
|2020
| [[Leoluca Orlando]]
|2021
|Activistes des droits des travailleurs pour le Fonds des travailleurs exclus
|-
|2022
| [[ÜniKuir]]
|2023
|
|}
{| style="margin-bottom: 10px;"
|[[Fichier:JWilliamFulbright.jpeg|vignette|148x148px|[[J. William Fulbright]]

1989]]
|[[Fichier:Bobby_Muller.jpg|vignette|150x150px|{{Lien|langue=en|fr=Bobby Muller}}

1999]]
|[[Fichier:Louise_Arbour_-_World_Economic_Forum_Annual_Meeting_2011.jpg|vignette|150x150px|[[Louise Arbour]]

2000]]
|[[Fichier:Aung_San_Suu_Kyi_gives_speech.jpg|vignette|150x150px|[[Aung San Suu Kyi]]

2006]]
|}

=== Prix spéciaux ===
{| class="wikitable"

|1984
| [[Simone Veil]] (''Prix du Centenaire'')
|2002
| {{Lien|langue=en|fr=William vanden Heuvel}}
|2005
| [[BBC World Service]]
|-
|1990
| [[Mikhaïl Gorbatchev]]
|2003
| [[Arthur Meier Schlesinger Jr.|Arthur Schlesinger Jr.]]
|2005
| [[Mary Churchill]]
|-
|1995
| [[Jonas Salk]]
|2004
| [[Anton Rupert]]
|2006
| [[Mike Wallace (journaliste)|Mike Wallace]]
|-
|1995
| [[Ruud Lubbers]]
|2004
| [[Bob Dole]]
|2008
| {{Lien|langue=en|fr=Forrest Church}}
|}

<gallery>
Fichier:RIAN_archive_485307_Mikhail_Gorbachev.jpg| [[Mikhaïl Gorbatchev]]
1990
Fichier:Ruud_Lubbers.jpg| [[Ruud Lubbers]]
1995
Fichier:Lady_Soames_2.jpg| [[Mary Churchill]]
2005
Fichier:Forrest_Church_2008_2.jpg| {{lien|lang=en|Forrest Church}}
2008
</gallery>

== Références ==
{{Traduction/Référence|en|Four Freedoms Award|698479769|type=note}}
* Roosevelt Institute, [https://web.archive.org/web/20150325223647/http://www.rooseveltinstitute.org/four-freedoms-awards Liste des lauréats]
* NOS (2008) [https://www.youtube.com/watch?feature=player_embedded&v=da7SSVh_rsA#! TV documentary on the Four Freedoms Award]
* Oosthoek, A.L. (2010) ''Roosevelt in Middelburg: the four freedoms awards 1982-2008'', {{ISBN|978-90-79875-21-4}}
* American Rhetoric, [http://www.americanrhetoric.com/speeches/fdrthefourfreedoms.htm Four Freedoms Speech] of Roosevelt

== Annexes ==
{{Catégorie principale|Lauréat du prix des quatre libertés de Roosevelt}}
=== Articles connexes ===
* [[Quatre libertés]]
* [[Déclaration universelle des droits de l'homme]]

=== Liens externes ===
* [http://www.oudvossemeer.com/ffsp.htm Four Freedoms Monument]
* [http://www.rooseveltinstitute.org/ Roosevelt Institute website]

{{portail|récompenses et distinctions|États-Unis|droits de l'homme}}

{{CLEDETRI:Quatre libertes, Prix}}
[[Catégorie:Prix des droits de l'homme]]
[[Catégorie:Franklin Delano Roosevelt]]
[[Catégorie:Middelbourg]]
[[Catégorie:Distinction religieuse]]
[[Catégorie:Distinction fondée en 1982]]

title: Histoire

title: Cadre

Type: Distinction, groupe de récompenses

Pays: Pays-Bas · États-Unis


text:
# Tango (Laurindo Almeida e Charlie Byrd)
| Recensione | Giudizio |
| ---------- | -------- |
| AllMusic   | [ 1 ]    |

Tango è un album discografico a nome dei chitarristi jazz Laurindo Almeida e Charlie Byrd, pubblicato dall'etichetta discografica Concord Jazz Picante nel 1985.

## Tracce

### LP
Lato A
1. Orchids in the Moonlight – 3:07 (Vincent Youmans)
2. Blue Tango – 4:23 (Leroy Anderson)
3. Jalousie – 3:20 (Jacob Gade, Vera Bloom)
4. Los enamorados – 2:58 (Reynaldo Hahn)
5. La Rosita – 2:27 (Gustave Haenschen, Lester O'Keefe)
6. Tango alegre – 3:01 (Laurindo Almeida)

Lato B
1. La cumparsita – 3:00 (Gerardo Matos Rodríguez, Pascual Contursi)
2. Adiós muchachos – 4:00 (Julio César Sanders, César Vedani)
3. The Moon Was Yellow – 3:43 (Edgar Leslie, Fred E. Ahlert)
4. Hernando's Hideaway – 3:43 (Richard Adler, Jerry Ross)
5. Tanguero – 3:53 (Randy Masters)

## Musicisti
- Laurindo Almeida - chitarra
- Charlie Byrd - chitarra
- Joe Byrd - contrabbasso
- Chuck Redd - batteria

Note aggiuntive
- Carl E. Jefferson - produttore
- Chris Long - assistente alla produzione
- Registrazioni effettuate presso Chaton Recording di Scottsdale, Arizona, nell'agosto del 1985
- Ron Davis - ingegnere delle registrazioni
- Ben Taylor - assistente ingegnere
- Remixaggio effettuato al PER di Hayward, California
- Phil Edwards - ingegnere del remixaggio
- Mastering effettuato da George Horn
- Derryl Day - fotografie (interno copertina album originale)
- Tom Burgess - illustrazione copertina frontale album originale, art direction
- Jim Crockett - note interne copertina album originale[2]

wikiname: itwiki

title: Tango (Laurindo Almeida e Charlie Byrd)

in_language: it

wikitext:
{{Album
|titolo = Tango
|artista = Laurindo Almeida
|artista2 = Charlie Byrd
|tipo = Studio
|giornomese =
|anno = 1985
|postdata =
pubblicato negli [[Stati Uniti d'America|Stati Uniti]]
|durata = 37:35
|numero di dischi = 1
|numero di tracce = 11
|genere = Jazz
|genere2 = Latin jazz
|etichetta = [[Concorde Jazz Picante]] (CJP-290)
|produttore = Carl E. Jefferson
|arrangiamenti = [[Laurindo Almeida]] (A1, A3, A4, A6 e B1)
[[Charlie Byrd]] (A2, A5, B2, B3, B4 e B5)
Randy Masters (B5)
|registrato = [[Scottsdale (Arizona)|Scottsdale]] al ''Chaton Recording'', agosto [[1985]]
|formati = [[Long playing|LP]]
|note =
|prima discografia =
|precedente =
|anno precedente =
|successivo =
|anno successivo =
|seconda discografia = Charlie Byrd
|precedente2 = [[Isn't It Romantic (Charlie Byrd)|Isn't It Romantic]]
|anno precedente2 = 1984
|successivo2 = [[Rise and Shine (Paula Hatcher e Charlie Byrd)|Rise and Shine]]
|anno successivo2 = 1986
}}
{{Recensioni album
|recensione1 = [[AllMusic]]
|giudizio1 = {{Giudizio|4|5}}<ref>{{Allmusic|album|mw0000649377 |accesso=26 luglio 2018}}</ref>
}}

'''''Tango''''' è un [[album discografico]] a nome dei chitarristi jazz [[Laurindo Almeida]] e [[Charlie Byrd]], pubblicato dall'etichetta discografica [[Concord Jazz Picante]] nel [[1985]].

== Tracce ==
=== LP ===
;Lato A
{{Tracce
|Visualizza durata totale = no
|Titolo1= Orchids in the Moonlight
|Autore testo e musica1= [[Vincent Youmans]]
|Durata1= 3:07

|Titolo2= [[Blue Tango]]
|Autore testo e musica2= [[Leroy Anderson]]
|Durata2= 4:23

|Titolo3= Jalousie
|Autore testo e musica3= [[Jacob Gade]], Vera Bloom
|Durata3= 3:20

|Titolo4= Los enamorados
|Autore testo e musica4= [[Reynaldo Hahn]]
|Durata4= 2:58

|Titolo5= La Rosita
|Autore testo e musica5= Gustave Haenschen, Lester O'Keefe
|Durata5= 2:27

|Titolo6= Tango alegre
|Autore testo e musica6= Laurindo Almeida
|Durata6= 3:01
}}

;Lato B
{{Tracce
|Visualizza durata totale = no
|Titolo1= [[La cumparsita]]
|Autore testo e musica1= [[Gerardo Matos Rodríguez]], Pascual Contursi
|Durata1= 3:00

|Titolo2= Adiós muchachos
|Autore testo e musica2= Julio César Sanders, César Vedani
|Durata2= 4:00

|Titolo3= The Moon Was Yellow
|Autore testo e musica3= Edgar Leslie, Fred E. Ahlert
|Durata3= 3:43

|Titolo4= [[Hernando's Hideaway]]
|Autore testo e musica4= [[Richard Adler]], Jerry Ross
|Durata4= 3:43

|Titolo5= Tanguero
|Autore testo e musica5= Randy Masters
|Durata5= 3:53
}}

== Musicisti ==
* [[Laurindo Almeida]] - [[chitarra]]
* [[Charlie Byrd]] - chitarra
* Joe Byrd - [[contrabbasso]]
* Chuck Redd - [[Batteria (strumento musicale)|batteria]]
;Note aggiuntive
* Carl E. Jefferson - [[Produttore discografico|produttore]]
* Chris Long - assistente alla produzione
* Registrazioni effettuate presso ''Chaton Recording'' di Scottsdale, Arizona, nell'agosto del 1985
* Ron Davis - [[Ingegneria acustica|ingegnere delle registrazioni]]
* Ben Taylor - assistente ingegnere
* Remixaggio effettuato al ''PER'' di Hayward, California
* Phil Edwards - ingegnere del remixaggio
* [[Mastering]] effettuato da George Horn
* Derryl Day - fotografie (interno copertina album originale)
* Tom Burgess - illustrazione copertina frontale album originale, [[Grafica|art direction]]
* Jim Crockett - note interne copertina album originale<ref>{{Cita album|titolo=[[Tango (Laurindo Almeida Charlie Byrd)|Tango]] |artista=Laurindo Almeida Charlie Byrd |anno=1985 |etichetta=Concord Jazz Picante |catalogo=CJP-290}}</ref>

== Note ==
<references />

== Collegamenti esterni ==
* {{cita web|url=https://www.discogs.com/it/Laurindo-Almeida-Charlie-Byrd-Tango/release/2968578|titolo=Laurindo Almeida / Charlie Byrd - Tango |accesso=26 luglio 2018}} (LP - Titoli dei brani - Musicisti - Produttore - Altro)

{{Portale|jazz}}

title: Tango · album in studio

Artista: Laurindo Almeida, Charlie Byrd

Pubblicazione: 1985 · pubblicato negli Stati Uniti

Genere: Jazz · Latin jazz

Etichetta: Concorde Jazz Picante (CJP-290)

Produttore: Carl E. Jefferson

Arrangiamenti: Laurindo Almeida (A1, A3, A4, A6 e B1) · Charlie Byrd (A2, A5, B2, B3, B4 e B5) · Randy Masters (B5)

Registrazione: Scottsdale al Chaton Recording, agosto 1985

Formati: LP

title: Charlie Byrd - cronologia

Charlie Byrd - cronologia: Album precedente · Isn't It Romantic(1984)Album successivo · Rise and Shine(1986)


text:
# تکیه خاتون‌آبادی
تکیه خاتون آبادی مربوط به دوره صفوی است و در اصفهان، تخت فولاد، خیابان مصلی، جنب کوی مخابرات واقع شده و این اثر در تاریخ ۱۰ خرداد ۱۳۸۲ با شمارهٔ ثبت ۹۰۶۸ به‌عنوان یکی از آثار ملی ایران به ثبت رسیده است.
بسیاری از علما خاندان خاتون‌آبادی از دوران صفویه و بعد از آن در این آرامگاه دفن شده‌اند که محمدحسین خاتون‌آبادی از جمله آنان است.

wikiname: fawiki

title: تکیه خاتون‌آبادی

in_language: fa

wikitext:
{{جعبه اطلاعات جای‌های تاریخی ایران
| نام              = تکیه خاتون‌آبادی
| روی‌نقشه          = آری
| عرض‌جغرافیایی     =
| طول‌جغرافیایی     =
| تصویر            =Khatoon Abadi Mausoleum, Takht-e Foulad- تکیه خاتون‌آبادی ، تخت فولاد اصفهان.jpg
| اندازه تصویر     = 250
| عنوان تصویر      =
| استان            =[[استان اصفهان]]
| شهرستان          =[[اصفهان]]
| بخش              =
| نام محلی         =
| نام‌های دیگر      =
| نام‌های قدیمی     =
| نوع بنا          =
| سال‌های مرمت      =
| کاربری           = [[تکیه (معماری ایرانی)|تکیه]]
| کاربری کنونی     =
| دیرینگی          = [[دوره صفوی]]
| شماره ثبت        = ۹۰۶۸
| تاریخ ثبت ملی    = {{جلالی حروف|۱۰|۰۳|۱۳۸۲|پیوند=نه}}
| دوره ساخت اثر    = [[دوره صفوی]]
| بانی اثر         =
| مالک اثر         =
| مالک فعلی اثر    =
| شماره ثبت یونسکو =
| تاریخ ثبت یونسکو =
| امکان بازدید     =
| شماره تلفن       =
| وبگاه            =
| پانویس           =
}}
'''تکیه خاتون آبادی''' مربوط به [[دوره صفوی]] است و در [[اصفهان]]، [[تخت فولاد]]، خیابان مصلی، جنب کوی مخابرات واقع شده و این اثر در تاریخ {{جلالی حروف|۱۰|۰۳|۱۳۸۲|پیوند=نه}} با شمارهٔ ثبت ۹۰۶۸ به‌عنوان یکی از [[فهرست آثار ملی ایران|آثار ملی ایران]] به ثبت رسیده است.<ref>{{یادکرد وب |نشانی=http://iranshahrpedia.com/static/view/page/cultural-heritage-reports |عنوان=دانشنامهٔ تاریخ معماری و شهرسازی ایران‌شهر |نشانی بایگانی=https://web.archive.org/web/20191006234339/http://iranshahrpedia.com/docs/Asar-e%20Sabti%20(Up%20to%2026666)%20(Version%2090%2008%2029).zip |تاریخ بایگانی=۶ اکتبر ۲۰۱۹|ناشر=وزارت راه و شهرسازی |تاریخ بازدید=۱۰ اکتبر ۲۰۱۹ |پیوند مرده=خیر}}</ref>

بسیاری از علما خاندان خاتون‌آبادی از دوران صفویه و بعد از آن در این آرامگاه دفن شده‌اند که [[محمدحسین خاتون‌آبادی]] از جمله آنان است.

== جستارهای وابسته ==
* [[فهرست آثار ملی ایران]]
* [[سازمان میراث فرهنگی، صنایع دستی و گردشگری]]
* [[خاتون‌آبادی]]

== منابع ==
{{پانویس}}
{{آثار باستانی ایران-خرد}}

[[رده:آثار دوره صفویان در شهرستان اصفهان]]
[[رده:تخت فولاد]]
[[رده:تکیه‌های ایران]]
[[رده:تکیه‌های تاریخی شهرستان اصفهان]]

title: تکیه خاتون‌آبادی

نام: تکیه خاتون‌آبادی

کشور: ایران

استان: استان اصفهان

شهرستان: اصفهان

title: اطلاعات اثر

کاربری: تکیه

دیرینگی: دوره صفوی

دورهٔ ساخت اثر: دوره صفوی

title: اطلاعات ثبتی

شمارهٔ ثبت: ۹۰۶۸

تاریخ ثبت ملی: ۱۰ خرداد ۱۳۸۲

اطلاعات ثبتی: تکیه خاتون‌آبادی مکان در ایران


text:
# موترشید
موترشید (به آلمانی: Mutterschied) یک شهر در آلمان است که در راین-هونسروک واقع شده‌است. موترشید ۵۲۲ نفر جمعیت دارد.

title: موترشید

wikitext:
{{Infobox German location
|type=Ortsgemeinde
|image_coa=DEU Mutterschied COA.svg
|Wappengröße=
|coordinates={{coord|49|59|0|N|7|34|9|E|format=dms|display=inline,title}}|image_plan=Mutterschied in SIM.svg
|state=Rheinland-Pfalz
|district=Rhein-Hunsrück-Kreis
|Verbandsgemeinde=Simmern
|elevation=410
|area=3.07
|population=522
|Stand=2006-12-31
|postal_code=55469
|area_code=06761
|licence=SIM
|Gemeindeschlüssel=07 1 40 099
|Adresse-Verband=Brühlstraße 2{{سخ}}55469 Simmern
|website={{URL|http://www.mutterschied-online.de/}}|mayor=Walter Memmesheimer
|party=
}}
'''موترشید''' {{آلمانی|Mutterschied}} یک [[شهرداری در آلمان|شهر]] در [[آلمان]] است که در [[راین-هونسروک]] واقع شده‌است.<ref>{{یادکرد-ویکی|پیوند=https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Mutterschied&redirect=no&oldid=763637288 |عنوان=Mutterschied|بازیابی  =۳۱ ژوئیه ۲۰۱۸|زبان=انگلیسی}}</ref> موترشید ۵۲۲ نفر جمعیت دارد.

== جستارهای وابسته ==
* [[فهرست شهرهای آلمان]]

== منابع ==
{{پانویس}}

== پیوند به بیرون ==
{{ویکی‌انبار-رده|Mutterschied}}
{{شهرها و شهرک‌های راین-هونسروک}}

{{آلمان-خرد}}

[[رده:راین-هونسروک]]
[[رده:شهرستان‌ها در راینلاند-فالتس]]

title: موترشید

ایالت: راینلاند-فالتس

ناحیه: Rhein-Hunsrück-Kreis

انجمن شهرداری: Simmern

title: حکومت

• شهردار: Walter Memmesheimer

title: مساحت

• کل: ۳٫۰۷ کیلومتر مربع (۱٫۱۹ مایل مربع)

ارتفاع: ۴۱۰ متر (۱۳۵۰ فوت)

title: جمعیت (2012-12-31)

• کل: ۵۰۸

• تراکم: ۱۷۰/کیلومتر مربع (۴۳۰/مایل مربع)

منطقهٔ زمانی: CET/CEST (UTC+1/+2)

پلاک خودرو: SIM


text:
# Hypnum simplicinerve
Hypnum simplicinerve là một loài Rêu trong họ Hypnaceae. Loài này được (Lindb.) Limpr. mô tả khoa học đầu tiên năm 1899.

wikiname: viwiki

title: Hypnum simplicinerve

in_language: vi

wikitext:
{{nhan đề nghiêng}}
{{Bảng phân loại
| name = ''Hypnum simplicinerve''
| status =
| status_system =
| status_ref =
| image =
| image_caption =
| regnum = [[Thực vật|Plantae]]
| divisio = [[Bryophyta]]
| classis = [[Bryopsida]]
| ordo = [[Hypnales]]
| familia = [[Hypnaceae]]
| genus = ''[[Hypnum]]''
| species = '''''H. simplicinerve'''''
| binomial = ''Hypnum simplicinerve''
| binomial_authority = (Lindb.) Limpr., 1899
}}
'''''Hypnum simplicinerve''''' là một loài [[Rêu]] trong họ [[Hypnaceae]]. Loài này được (Lindb.) Limpr. mô tả khoa học đầu tiên năm 1899.<ref>{{chú thích web|url=http://www.theplantlist.org/tpl1.1/record/tro-35128738| title=''Hypnum simplicinerve''|access-date =ngày 1 tháng 6 năm 2014| author=The Plant List | year =2010}}</ref>

==Chú thích==
{{tham khảo|30em}}

==Liên kết ngoài==
*{{Thể loại Commons nội dòng|Hypnum simplicinerve}}
*{{wikispecies-inline|Hypnum simplicinerve}}
*{{TRO|Hypnum simplicinerve|35128738|access-date =ngày 1 tháng 6 năm 2014}}

[[Thể loại:Hypnum]]
[[Thể loại:Thực vật được mô tả năm 1899]]

{{Hypnaceae-stub}}

title: Phân loại khoa học

Giới (regnum): Plantae

Ngành (divisio): Bryophyta

Lớp (class): Bryopsida

Bộ (ordo): Hypnales

Họ (familia): Hypnaceae

Chi (genus): Hypnum

Loài (species): H. simplicinerve

title: Danh pháp hai phần

Danh pháp hai phần: Hypnum simplicinerve · (Lindb.) Limpr., 1899