text:
# Венжинович Наталія Федорівна
Венжинович Наталія Федорівна – українська науковиця в галузі мовознавства, доктор філологічних наук (2019), професор (2022), завідувачка кафедри української мови  ДВНЗ «Ужгородський національний університет».

## Життєпис
Венжинович Наталія Федорівна народилася 30 червня 1960 р. у м. Почаїв Тернопільської області.
1979–1984 рр. – навчалася в Ужгородському державному університеті на філологічному факультеті за спеціальністю «Українська мова та література».
1986–1989 рр. – навчалася в аспірантурі Ужгородського державного університету на кафедрі української мови.
З 1991 року – асистент кафедри української мови Ужгородського національного університету.
З 1992 року – викладач кафедри української мови Ужгородського національного університету.
У 1998 році захистила кандидатську дисертацію на тему «Лексика народних промислів говорів Тернопільщини (ткацтво)».
1999 рік – присуджено науковий ступінь кандидата філологічних наук зі спеціальності 10.02.01 – українська мова.
З 2000 року – на посаді доцента кафедри української мови.
2001 рік – присвоєно вчене звання доцента.
2019 рік – здобула науковий ступінь доктора філологічних наук.
З 2020 року – завідувачка кафедри української мови Ужгородського національного університету.
2015–2021 рр. –  заступник декана філологічного факультету Ужгородського національного університету з наукової роботи.
2022 рік – присвоєно вчене звання професора.
Н.Ф. Венжинович підготувала чотирьох кандидатів філологічних наук за спеціальністю 10.02.01 – українська мова (В.Ф. Баньоі, М.М. Медведь, М.Д.  Химинець, М.Ю. Яцьків).
Наталія Федорівна Венжинович є членкинею Фразеологічної комісії при Міжнародному комітеті славістів і головою редакційної ради «Наукового вісника Ужгородського університету. Серія: Філологія».

## Наукова діяльність
Сфера наукових інтересів: сучасна українська літературна мова, історія українського мовознавства, порівняльне й зіставне мовознавство, перекладознавство, фразеологія, лінгвокультурологія, етнолінгвістика когнітивна лінгвістика, діалектологія.

## Праці

### Монографії
- Венжинович Н.Ф. Простір і час в українській фразеології: лінгвокультурологічний аспект. Prostor in čas v frazeologiji: kolektivna monografija / uredile Erika Kržišnik, Nataša Jakop, Mateja Jemec Tomazin. 1. izd. Ljubljana: Znanstvena založba Filozofske fakultete, 2016. S. 423–428. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/8373
- Венжинович Н. Фраземіка української літературної мови в контексті когнітології та лінгвокультурології: монографія. Ужгород: ФОП Сабов А.М., 2018. – 463 с. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/49257
- Venzhynovych N.F. Basic Problems of Phrase Studies in Modern Linguistics. Development trends of philological sciences: collective monograph / D. Ch. Chyk, O. M. Demska, I. I. Dmytriv, М. Yu. Fedurko, etc. Lviv-Toruń: Liha-Pres, 2019. C. 274–295. DOI https://doi.org/10.36059/978-966-397-127-8/274-295; https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/37962
- Venzhynovych F. On Modern Students’ Slang (Jargon). Development trends of modern linguistic in the epoch of globalization: collective monograph / L.I. Bielickhova, I.I. Dmytriv, M.Yu. Fedurko, K. M. Ivanochko, etc. Lviv - Toruń: Liha-Pres, 2019. C. 233–249. DOI https://doi.org/10.36059/978-966-397-127-8/ 233-249; https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/37967
- Венжинович Н. Діалектна фраземіка як предмет лінгвокультурологічного аналізу. Słowiańska frazeologia gwarowa ІІ: monografia zbiorowa. Pod redakcją Macieja Raka i Valerija M. Mokienki. Kraków 2020. S. 73–80. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/37968
- Венжинович Н. Проблеми перекладу прислів’їв та афоризмів з української мови англійською. Słowo. Tekst. Czas XIII Frazeologia w dyskursie i przekładzie: monografia zbiorowa. Pod redakcją Mirosławy Hordy. Szczecin 2020. S. 241–248. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/52000
- Лінгвальний та екстралінгвальний аспекти комунікації в мультикультурному середовищі Закарпаття : монографія. / за заг. ред. Ю. М. Бідзілі, Г. В. Шаповалової, Я. М. Шебештян; рец. : М. І. Мушинка, М. В. Бутиріна, Л. В. Сніцарчук. – Ужгород: РІК-У, 2021. – 628 с.  https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/38777

### Підручники та навчальні посібники
- Венжинович Н. Лінгвокультурологічний аспект мовознавчих досліджень: навчально-методичний посібник для студентів філологічного факультету. – Ужгород: ФОП Сабов А. М., 2015. – 268 с. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/8414
- Венжинович Н. Лінгвокультурологічний аспект мовознавчих досліджень : навч. - метод. посіб. до спецкурсу для студентів філолог. ф-ту. 2-ге вид., допов. і перероб. Ужгород : ФОП Сабов А. М., 2021. – 292 с. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/49233
- Особливості перекладу фразеологізмів з української мови англійською : навчально-методичний посібник для студентів філологічного факультету ОП «Українська мова та література. Англійська мова та література» / укладач Н. Ф. Венжинович. – Ужгород: ПП Данило С. І., 2021. – 104 с. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/49230
- Венжинович Н. Ф., Пискач О. Д. Сучасна українська літературна мова. Морфологія : навчально-методичний посібник для студентів українського відділення філологічного факультету / рец. : Л.О. Белей, В.Ф. Баньоі. – Ужгород : Ґражда, 2017. – 232 с. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/48773
- Венжинович Н. Ф. Сучасна українська літературна мова. Морфологія : навчально-методичний посібник для студентів українського відділення філологічного факультету / Н. Ф. Венжинович, О. Д. Пискач. – 2-ге вид., допов. і перероб. – Ужгород : ФОП Сабов А. М., 2022. – 222 с. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/49229
- Прикладне українське мовознавство. Морфологія : методичні матеріали до практичних занять для студентів напряму 8.035 – Філологія, ОП «Українська мова та література» / укладачі: Н. Ф. Венжинович, О. Д. Пискач. – Ужгород : ПП Данило С. І., 2022. – 95 с. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/49232
- Історія українського мовознавства : матеріали до лекцій для магістрантів напряму 8.035 – Філологія, ОП «Українська мова та література» / укладач Н. Ф. Венжинович. – Ужгород : ПП Данило С. І., 2022. – 115 с. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/49231
- Лепта библейской мудрости : библейские крылатые выражения и афоризмы на русском, английском, белорусском, немецком, словацком и украинском языках / авт.-сост. : Д. Балакова [и др.]. – Могилев : МГУ имени А.А. Кулешова, 2014. – 208 с.https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/3090

title: Венжинович Наталія Федорівна

wikitext:
{{однофамільці|Венжинович}}
{{Науковець
|ім'я = Венжинович Наталія Федорівна
|жінка = так
|зображення = Венжинович Наталія Федорівна.jpg
|дата народження = 30 червня 1960 р.
|місце народження = м. Почаїв Тернопільської області
|громадянство = {{UKR}}
|галузь = Філологія
|заклад = Ужгородський національний університет
|alma mater = Ужгородський національний університет
|посада = завідувачка кафедри
|звання = професор
|ступінь = доктор філологічних наук
}}
'''Венжинович Наталія Федорівна''' – українська науковиця в галузі мовознавства, доктор філологічних наук (2019), професор (2022), завідувачка кафедри української мови  ДВНЗ «Ужгородський національний університет».

== Життєпис ==
{{Розділ без джерел}}
Венжинович Наталія Федорівна народилася 30 червня 1960 р. у м. [[Почаїв]] Тернопільської області.

[[1979]]–[[1984]] рр. – навчалася в [[Ужгородський національний університет|Ужгородському державному університеті]] на філологічному факультеті за спеціальністю «Українська мова та література».

[[1986]]–[[1989]] рр. – навчалася в аспірантурі Ужгородського державного університету на кафедрі української мови.

З 1991 року – асистент кафедри української мови Ужгородського національного університету.

З 1992 року – викладач кафедри української мови Ужгородського національного університету.

У 1998 році захистила кандидатську дисертацію на тему «Лексика народних промислів говорів Тернопільщини (ткацтво)».

1999 рік – присуджено науковий ступінь кандидата філологічних наук зі спеціальності 10.02.01 – українська мова.

З 2000 року – на посаді доцента кафедри української мови.

2001 рік – присвоєно вчене звання [[Доцент|доцента]].

[[2019]] рік – здобула науковий ступінь [[Доктор наук|доктора]] філологічних наук.

З [[2020]] року – завідувачка кафедри української мови Ужгородського національного університету.

[[2015]]–[[2021]] рр. –  заступник декана філологічного факультету Ужгородського національного університету з наукової роботи.

[[2022]] рік – присвоєно [[Наукові ступені і вчені звання в Україні|вчене звання]] [[Професор|професора]].

Н.Ф. Венжинович підготувала чотирьох кандидатів філологічних наук за спеціальністю 10.02.01 – українська мова (В.Ф. Баньоі, М.М. Медведь, М.Д.  Химинець, М.Ю. Яцьків).

Наталія Федорівна Венжинович є членкинею Фразеологічної комісії при Міжнародному комітеті славістів і головою редакційної ради «Наукового вісника Ужгородського університету. Серія: Філологія»<ref>{{Cite web|url=http://visnyk-philology.uzhnu.edu.ua/|title=Науковий вісник Ужгородського університету. Серія Філологія}}</ref>.

== Наукова діяльність ==
Сфера наукових інтересів: сучасна українська літературна мова, історія українського мовознавства, порівняльне й зіставне мовознавство, [[перекладознавство]], [[фразеологія]], [[лінгвокультурологія]], [[етнолінгвістика]] [[когнітивна лінгвістика]], [[діалектологія]].

== Праці ==

=== Монографії ===

* Венжинович Н.Ф. Простір і час в українській фразеології: лінгвокультурологічний аспект'''.''' ''Prostor in čas v frazeologiji'': kolektivna monografija / uredile Erika Kržišnik, Nataša Jakop, Mateja Jemec Tomazin. 1. izd. Ljubljana: Znanstvena založba Filozofske fakultete, 2016. S. 423–428. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/8373
* Венжинович Н. Фраземіка української літературної мови в контексті когнітології та лінгвокультурології: монографія. Ужгород: ФОП Сабов А.М., 2018. – 463 с. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/49257
* Venzhynovych N.F. Basic Problems of Phrase Studies in Modern Linguistics. ''Development trends of philological sciences: collective monograph'' / D. Ch. Chyk, O. M. Demska, I. I. Dmytriv, М. Yu. Fedurko, etc. Lviv-Toruń: Liha-Pres, 2019. C. 274–295. DOI https://doi.org/10.36059/978-966-397-127-8/274-295; https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/37962
* Venzhynovych F''.'' On Modern Students’ Slang (Jargon). ''Development trends of modern linguistic in the epoch of globalization: collective monograph'' / L.I. Bielickhova, I.I. Dmytriv, M.Yu. Fedurko, K. M. Ivanochko, etc. Lviv - Toruń: Liha-Pres, 2019. C. 233–249. DOI https://doi.org/10.36059/978-966-397-127-8/ 233-249; https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/37967
* Венжинович Н. Діалектна фраземіка як предмет лінгвокультурологічного аналізу. ''Słowiańska frazeologia gwarowa'' ІІ: monografia zbiorowa. Pod redakcją Macieja Raka i Valerija M. Mokienki. Kraków 2020. S. 73–80. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/37968
* Венжинович Н. Проблеми перекладу прислів’їв та афоризмів з української мови англійською. ''Słowo. Tekst. Czas XIII Frazeologia w dyskursie i przekładzie'': monografia zbiorowa. Pod redakcją Mirosławy Hordy. Szczecin 2020. S. 241–248. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/52000
* Лінгвальний та екстралінгвальний аспекти комунікації в мультикультурному середовищі Закарпаття : монографія. / за заг. ред. Ю. М. Бідзілі, Г. В. Шаповалової, Я. М. Шебештян; рец. : М. І. Мушинка, М. В. Бутиріна, Л. В. Сніцарчук. – Ужгород: РІК-У, 2021. – 628 с.  https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/38777

=== Підручники та навчальні посібники ===

* Венжинович Н. Лінгвокультурологічний аспект мовознавчих досліджень: навчально-методичний посібник для студентів філологічного факультету. – Ужгород: ФОП Сабов А. М., 2015. – 268 с. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/8414
* Венжинович Н. Лінгвокультурологічний аспект мовознавчих досліджень : навч. - метод. посіб. до спецкурсу для студентів філолог. ф-ту. 2-ге вид., допов. і перероб. Ужгород : ФОП Сабов А. М., 2021. – 292 с. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/49233
* Особливості перекладу фразеологізмів з української мови англійською : навчально-методичний посібник для студентів філологічного факультету ОП «Українська мова та література. Англійська мова та література» / укладач Н. Ф. Венжинович. – Ужгород: ПП Данило С. І., 2021. – 104 с. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/49230
* Венжинович Н. Ф., Пискач О. Д. Сучасна українська літературна мова. Морфологія : навчально-методичний посібник для студентів українського відділення філологічного факультету / рец. : Л.О. Белей, В.Ф. Баньоі. – Ужгород : Ґражда, 2017. – 232 с. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/48773
* Венжинович Н. Ф. Сучасна українська літературна мова. Морфологія : навчально-методичний посібник для студентів українського відділення філологічного факультету / Н. Ф. Венжинович, О. Д. Пискач. – 2-ге вид., допов. і перероб. – Ужгород : ФОП Сабов А. М., 2022. – 222 с. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/49229
* Прикладне українське мовознавство. Морфологія : методичні матеріали до практичних занять для студентів напряму 8.035 – Філологія, ОП «Українська мова та література» / укладачі: Н. Ф. Венжинович, О. Д. Пискач. – Ужгород : ПП Данило С. І., 2022. – 95 с. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/49232
* Історія українського мовознавства : матеріали до лекцій для магістрантів напряму 8.035 – Філологія, ОП «Українська мова та література» / укладач Н. Ф. Венжинович. – Ужгород : ПП Данило С. І., 2022. – 115 с. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/49231
* Лепта библейской мудрости : библейские крылатые выражения и афоризмы на русском, английском, белорусском, немецком, словацком и украинском языках / авт.-сост. : Д. Балакова [и др.]. – Могилев : МГУ имени А.А. Кулешова, 2014. – 208 с.https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/3090

== Джерела ==

* «Науковці України – еліта держави». Том VII. – К.: Видавництво Логос Україна, 2022. – 360 с. http://logos-ukraine.com.ua/project/index.php?project=nued7&id=3028
* Баньоі, Вероніка "Любов і робота – ось наріжні камені нашої людяности": (до ювілею професора Наталії Венжинович). ''Науковий вісник Ужгородського університету : серія: Філологія''; / ред.кол.: Г. Шумицька Н. Венжинович та ін. – Ужгород : ПП Данило С. І., 2020. – Вип. 1 (43) : на честь д. філол. наук, проф. В. М. Мокієнка (до 80-річчя від дня народження). – С. 366–368. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/36252
* Михайло Полюжин, Наталія Венжинович та їх учні : біобібліогр. покажч. до 70-річчя Ужгор. нац. ун-ту / уклад. і відп. за вип. М. М. Медведь ; бібліогр. ред. : Л. О. Мельник, О. З. Цуняк ; упоряд. персон. бібліогр.: В. Ф. Баньоі,  Т. Т. Врабель, Я. Ю. Світлик, М. В. Томенчук, М. Д. Химинець ; М-во освіти і науки України, ДВНЗ «Ужгородський національний університет», Наук. б-ка УжНУ. – Ужгород : ФОП Сабов А.М., 2015. – 180 с. : іл. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/handle/lib/41914

== Примітки ==
<references />

== Посилання ==
ORCID https://orcid.org/0000-0002-0230-4118

Google Scholar https://scholar.google.com.ua/citations?user=c0tH5uAAAAAJ&hl=uk&oi=ao

Scopus https://www.scopus.com/authid/detail.uri?authorId=57554164000&origin=recordpage

Web of Science https://www.webofscience.com/wos/author/record/16701762

{{Ukr-scientist-stub}}
[[Категорія:Народились 1960]]
[[Категорія:Науковці Ужгородського університету]]
[[Категорія:Доктори філологічних наук України]]
[[Категорія:Українські професори]]

title: Венжинович Наталія Федорівна

Народилася: 30 червня 1960 р. · м. Почаїв Тернопільської області

Країна: Україна

Діяльність: філолог, викладач університету

Alma mater: Ужгородський національний університет

Галузь: Філологія

Заклад: Ужгородський національний університет

Посада: завідувачка кафедри

Вчене звання: професор

Науковий ступінь: доктор філологічних наук


text:
# إبراهيم بن محمد اللبابيدي
إبراهيم بن محمد بن إبراهيم اللَّبابيدي (1818 - يوليو 1896) (1234 - صفر 1314) صوفي سوري عثماني من أهل القرن التاسع عشر الميلادي/ الثالث عشر الهجري. ولد في حلب ونشأ بها. قرأ على أحمد الحجار ثم أحمد الترمانيني، وقد حضر عليه عشر سنوات. ثم أخذ الطريقة الشاذلية والدسوقية والبدوية على شيوخ عصره. عمل مدرّسًا في الجامع الأموي بحلب. له عدة منظومات شعرية، اشهرها نظم إحياء علوم الدين للغزالي في أربعة آلاف بيت، وسماه «القول المتين في اختيار مسائل من كتاب إحياء علوم الدين». توفي في حلب عن 78 عامًا.

## سيرته
هو إبراهيم بن محمد بن إبراهيم اللبابيدي الحلبي الأعزازي الأصل، انتقل جده من أعزاز إلى حلب فتوطنها. ولد سنة 1234 هـ/ 1818 م في مدينة حلب بإيالة حلب العثمانية، ونشأ بها. قرأ بعد أن جاوز العشرين من العمر على أحمد الحجار ثم على أحمد الترمانيني، وقد حضر عليه عشر سنوات في علوم شتى، وكان مقربًا لديه، ويخدمه في حوائج بيته. ثم أخذ الطريقة على محمد اليماني الجسري، وأخذ الطريقة الشاذلية على بهاء الدين الرفاعي (بهاء الدين الرواس؟)، والدسوقية والبدوية على بكري الزيري مفتي حلب، فقرأ عليه في النحو والتفسير والأصول.

اشتغل بالتدريس في الجامع الأموي بحلب مدة طويلة. وفي شبابه كان يرحل كل سنة إلى بلدة الباب قرب حلب وغيرها ويقرأ دروسا هناك. وكان يعمل مرشدًا دينيًا بين العشائر. وصف بأنه كان «عالمًا فاضًلا صالحًا، قليل الاختلاط بالناس، مؤثرًا للعزلة، وكان لا يتعاطى شرب الدخان، ويذهب إلى تحريمه.»

## وفاته
توفي في شهر صفر سنة 1314/ يوليو (تموز) 1896 في حلب بولاية سوريا العثمانية، ودفن في تربة الشيخ جاكير خارج باب المقام أحد أبواب حلب.

## آثاره
- نظم في أربعة آلاف بيت أوله «الحمد صلى الله عليه وسلم ملهم الصواب ومنزل الكتاب ومرسل الرسل لجلب الخلق لعبادته»، وشرحه في أربعة أجزاء، وسمى الشرح «الضياء المبين شرح القول المتين»، وفرغ منه سنة 1308 هـ/ 1890 م. أول شرحه «ببسم الله حق الابتداء/وحمد الله كان به الثناء//وصلى الله مولانا وسلم/على المختار من به الاقتداء.» [3]

- «التحفة المرضية الحاوية للمسائل الفقهية»: منظومة اختصرها من كتاب «تنوير الأبصار وجامع البحار » للخطيب التمرتاشي، وشرحها. «فرغ من تأليفه سنة 1313 هـ/ 1895 م، أوله «الحمد لله رافع مقام الأولياء إلى أعلى علييين ومانح عباده المتقين أنواع اليقين»[3]

## تلاميذه
- الشيخ محمد بن عثمان الزرقا.[8]
- الشيخ محمد بن محمد خير بن حنيف آغا المشهور بالحنيفي  (1292 - 1342) هجري.
- الشيخ محمد سلقيني، قد تخرج من المدرسة الخسروية في 30 يونيو 1929.

## معرض صور
- فرمان عثماني الشيخ لبابيدي
- بداية الكتاب القول المتين في اختيار مسائل من إحياء علوم الدين
- بداية الكتاب المد المجدد و القول المسدد

wikiname: arwiki

title: إبراهيم بن محمد اللبابيدي

in_language: ar

wikitext:
{{صندوق معلومات شخص
| مكان الوفاة = حلب
| مكان الدفن = حلب
| الأبناء = الشيخ محمد اللبابيدي
| الزوجة = حنيفة الصابوني
| الصورة = الشيخ_ابراهيم_بن_الشيخ_محمد_اللبابيدي.jpg
}}
'''إبراهيم بن محمد بن إبراهيم اللَّبابيدي''' (1818 - يوليو 1896) (1234 - صفر 1314) صوفي [[سوريا العثمانية|سوري عثماني]] من أهل القرن التاسع عشر الميلادي/ الثالث عشر الهجري. ولد في حلب ونشأ بها.<ref name="مولد تلقائيا2">{{استشهاد ويب
| مسار = https://tarajm.com/people/80805
| موقع = tarajm.com
| تاريخ الوصول = 2022-02-18
| مسار أرشيف = https://web.archive.org/web/20210920212328/https://tarajm.com/people/80805 | تاريخ أرشيف = 20 سبتمبر 2021 |العنوان=إبراهيم بن محمد بن إبراهيم اللبابيدي<!-- عنوان مولد بالبوت -->}}</ref> قرأ على أحمد الحجار ثم [[أحمد الترمانيني]]، وقد حضر عليه عشر سنوات. ثم أخذ الطريقة الشاذلية والدسوقية والبدوية على شيوخ عصره. عمل مدرّسًا في [[الجامع الأموي (حلب)|الجامع الأموي]] بحلب. له عدة منظومات شعرية، اشهرها نظم [[إحياء علوم الدين]] للغزالي في أربعة آلاف بيت، وسماه «القول المتين في اختيار مسائل من كتاب إحياء علوم الدين». توفي في [[حلب]] عن 78 عامًا.<ref name="مولد تلقائيا1">https://tarajm.com/people/80805 {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20210920212328/https://tarajm.com/people/80805|date=2021-09-20}}</ref><ref>{{استشهاد بويكي بيانات|Q113535201|ج=1|ص=82}}</ref><ref>{{استشهاد بكتاب|عنوان=إ[[علام النبلاء بتاريخ حلب الشهباء]]|مؤلف=محمد راغب الطباخ|وصلة مؤلف=محمد راغب الطباخ|طبعة=الثانية|الجزء= الجزء السابع|صفحة=431|سنة=1987|ناشر=دار القلم العربي|مكان=دمشق، سوريا}}</ref><ref>{{استشهاد بكتاب|عنوان=نثر الجواهر والدرر في علماء القرن الرابع عشر، وبذيله: عقد الجوهر في علماء الربع الأول من القرن الخامس عشر|مؤلف=يوسف بن عبد الرحمن المرعشلي|طبعة=الأولى|صفحة=68|سنة=2006|ناشر=دار المعرفة|مكان=بيروت، لبنان}}</ref><ref name="الأعلام الشرقية">{{استشهاد بكتاب|عنوان=الأعلام الشرقية في المائة الرابعة عشرة الهجري|الجزء=الجزء الأول|طبعة= الطبعة الثانية|مؤلف=زكي محمد مجاهد|صفحة=252|سنة=1994|ناشر=دار الغرب الإسلامي|مكان=بيروت، لبنان}}</ref>
== سيرته ==
هو إبراهيم بن محمد بن إبراهيم اللبابيدي الحلبي الأعزازي الأصل، انتقل جده من [[أعزاز]] إلى [[حلب]] فتوطنها. ولد سنة 1234 هـ/ 1818 م في مدينة [[حلب]] ب[[إيالة حلب|إيالة حلب العثمانية]]، ونشأ بها. قرأ بعد أن جاوز العشرين من العمر على أحمد الحجار ثم على [[أحمد الترمانيني]]، وقد حضر عليه عشر سنوات في علوم شتى، وكان مقربًا لديه، ويخدمه في حوائج بيته. ثم أخذ الطريقة على محمد اليماني الجسري، وأخذ الطريقة الشاذلية على بهاء الدين الرفاعي ([[بهاء الدين الرواس]]؟)، والدسوقية والبدوية على بكري الزيري مفتي حلب، فقرأ عليه في النحو والتفسير والأصول. <ref name="الأعلام الشرقية" /><br />
اشتغل بالتدريس في [[الجامع الأموي بحلب]] مدة طويلة. وفي شبابه كان يرحل كل سنة إلى بلدة الباب قرب حلب وغيرها ويقرأ دروسا هناك. وكان يعمل مرشدًا دينيًا بين العشائر. وصف بأنه كان {{اقتباس مضمن|عالمًا فاضًلا صالحًا، قليل الاختلاط بالناس، مؤثرًا للعزلة، وكان لا يتعاطى شرب الدخان، ويذهب إلى تحريمه.}}

== وفاته ==
توفي في شهر صفر سنة 1314/ يوليو (تموز) 1896 في [[حلب]] ب[[ولاية سوريا|ولاية سوريا العثمانية]]، ودفن في تربة الشيخ جاكير خارج [[باب المقام]] أحد أبواب حلب.<ref name="الأعلام الشرقية" /><ref name="مولد تلقائيا2" />

== آثاره ==

* نظم في أربعة آلاف بيت أوله {{اقتباس مضمن|الحمد صلى الله عليه وسلم ملهم الصواب ومنزل الكتاب ومرسل الرسل لجلب الخلق لعبادته}}، وشرحه في أربعة أجزاء، وسمى الشرح «الضياء المبين شرح القول المتين»، وفرغ منه سنة 1308 هـ/ 1890 م. أول شرحه {{اقتباس مضمن|ببسم الله حق الابتداء/وحمد الله كان به الثناء//وصلى الله مولانا وسلم/على المختار من به الاقتداء.}} <ref name="مولد تلقائيا1" />

* «التحفة المرضية الحاوية للمسائل الفقهية»: منظومة اختصرها من كتاب «تنوير الأبصار وجامع البحار » [[الخطيب التمرتاشي|للخطيب التمرتاشي]]، وشرحها. «فرغ من تأليفه سنة 1313 هـ/ 1895 م، أوله {{اقتباس مضمن|الحمد لله رافع مقام الأولياء إلى أعلى علييين ومانح عباده المتقين أنواع اليقين}}<ref name="مولد تلقائيا1" />

== تلاميذه ==

* الشيخ محمد بن عثمان الزرقا.<ref>{{استشهاد ويب
| مسار = https://islamsyria.com/site/show_cvs/1086
| عنوان = https://islamsyria.com/site/show_cvs/1086
| مسار أرشيف = https://web.archive.org/web/20211128213603/https://islamsyria.com/site/show_cvs/1086 | تاريخ أرشيف = 28 نوفمبر 2021 }}</ref>
* الشيخ محمد بن محمد خير بن حنيف آغا المشهور بالحنيفي  (1292 - 1342) هجري.
* الشيخ [[محمد سلقيني]]، قد تخرج من المدرسة الخسروية في 30 يونيو 1929.

== معرض صور ==
<gallery>
ملف:فرمان عثماني الشيخ لبابيدي 2.jpg|فرمان عثماني الشيخ لبابيدي
ملف:بداية الكتاب القول المتين في اختيار مسائل من إحياء علوم الدين.jpg|بداية الكتاب القول المتين في اختيار مسائل من إحياء علوم الدين
ملف:بداية الكتاب المد المجدد و القول المسدد.jpg|بداية الكتاب المد المجدد و القول المسدد
</gallery>
== مراجع ==
{{مراجع|2}}
{{ضبط استنادي}}
{{شريط بوابات|أعلام|شعر|تصوف||سوريا|الدولة العثمانية}}

[[تصنيف:شعراء حلبيون]]
[[تصنيف:شعراء سوريون في القرن 19]]
[[تصنيف:صوفيون سوريون]]
[[تصنيف:كتاب دينيون سوريون]]
[[تصنيف:مواليد 1234 هـ]]
[[تصنيف:وفيات 1314 هـ]]

title: معلومات شخصية

الميلاد: سنة 1818 · حلب

الوفاة: يوليو 1896 (77–78 سنة) · حلب

مكان الدفن: حلب

مواطنة: الدولة العثمانية

الديانة: الإسلام

الزوجة: حنيفة الصابوني

الأولاد: الشيخ محمد اللبابيدي

title: الحياة العملية

تعلم لدى: أحمد الترمانيني

المهنة: متصوف ، وشاعر، ومدرس

اللغات: العربية

الحياة العملية: تعديل مصدري - تعديل


text:
# Elsa Anka
María Elsa Anka Lardín (born December 16, 1965, in Barcelona, Spain) is a Spanish television presenter.

## Biography
Although her professional beginnings were in the world of public relations, she made her first television appearances in 1986, playing small roles in the sketches of the TVE show Ahí te quiero ver.
Later, in 1990, she appeared on Antena 3 with Polvo de estrellas, and in 1993, she joined Emilio Aragón and Belén Rueda in the magazine Noche, noche. However, the program did not meet the expected audience ratings and was pulled from the air after a few months.
During the 1994–1995 season, she co–hosted the sports show El Friqui with Juan Manuel López Iturriaga on Telemadrid.
Also Persones humanes (1995–1996) on TV3, Sonría, por favor (1996), on Telecinco, Puerta a la fama (1996), on Telemadrid, El Gran Juego de la Oca (1998), on Telecinco and Todo en familia (1999) on TVE, El gran parchís TV (2001), on Telemadrid and El Show de los Números Rojos (2001) on Canal 9.
During that time, she also tried her luck as an actress and participated in the production of the play Torna-la a tocar, Sam by Woody Allen.
In 2003, she participated in the space La isla de los famosos of Antena 3 where she was the sixth expelled from the island with one of the highest percentages of the program, with 96% of the votes. Three years later, she appeared in the skating contest El desafío bajo cero, of Telecinco.
In February 2005, she starred on the cover of Interviú magazine, when it was celebrating its 1,500th issue.
Between 2007 and 2008, she presented the program Zapping de Zapping on 8TV, and at the same time, she collaborated on the program Condició Femenina on Canal Català.
In 2012, she worked as a presenter and introducer of a clairvoyant named Maestro João in a clairvoyance program. She also participates in the series Hospital Central, in chapter 291 "Al Central".
In January 2015, it was announced that she would be the new host of the program Perdona? on Canal BOM and RAC105 TV. In parallel, since December 2015, she has collaborated sporadically on the program Trencadís On 8TV. In May 2017, she started collaborating with Cazamariposas.
Her daughter, Lidia Torrent, works on the television program First Dates of Mediaset España among others.
In 2021, Mediaset España confirms Elsa Anka's participation in the docu–reality Los miedos de..., a program in which contestants try to overcome their fears by means of tests. She will work with journalists Lydia Lozano and Chelo García-Cortés, presenters Carlos Sobera, Boris Izaguirre and Toñi Moreno, singers Melody and Toñi Salazar and actors Loles León and Mario Vaquerizo.

wikiname: enwiki

title: Elsa Anka

in_language: en

wikitext:
{{Short description|Spanish television presenter}}
{{family name hatnote|Anka|Lardín|lang=Spanish}}
{{Infobox person
| name               = Elsa Anka
| image              = Premios Goya 2020 - Elsa Anka.jpg
| caption            = Elsa Anka in 2020
| birth_name         = María Elsa Anka Lardín
| birth_date         = {{Birth date and age|df=yes|1965|12|16}}<ref>[https://www.instagram.com/p/CXhF7CJq45f/ Instagram Post of {{PAGENAME}}]</ref><ref>{{Cite web|title=Elsa Anka|url=https://www.formulatv.com/personas/elsa-anka/|website=FórmulaTV|language=es}}</ref>
| birth_place        = [[Barcelona]], Spain
| occupation         = Television presenter
| years_active       = 1995–present
}}

'''María Elsa Anka Lardín''' (born December 16, 1965, in [[Barcelona]], Spain) is a Spanish [[television presenter]].

== Biography ==
Although her professional beginnings were in the world of public relations, she made her first television appearances in 1986, playing small roles in the sketches of the [[Televisión Española|TVE]] show ''Ahí te quiero ver.''<ref>{{Cite web |date=18 July 2017 |title=¿Qué fue de Elsa Anka? |url=https://www.libertaddigital.com/fotos/que-fue-de-elsa-anka-chic-1013697/ |website=Libertad Digital |language=es}}</ref>

Later, in 1990, she appeared on [[Antena 3 (Spanish TV channel)|Antena 3]] with ''Polvo de estrellas'', and in 1993, she joined [[Emilio Aragón Álvarez|Emilio Aragón]] and [[Belén Rueda]] in the magazine ''Noche, noche''. However, the program did not meet the expected audience ratings and was pulled from the air after a few months.<ref>{{Cite web |date=18 July 2019 |title=El topless de Elsa Anka que triunfa en Instagram |url=https://www.elnacional.cat/enblau/es/television/elsa-anka-topless-instagram_404911_102.html |website=ElNacional |language=es}}</ref>

During the 1994–1995 season, she co–hosted the sports show ''El Friqui'' with [[Juan Manuel López Iturriaga]] on [[Telemadrid]].<ref>{{Cite web |date=3 April 1994 |title='Magacine' / El friqui (19.25) |url=https://elpais.com/diario/1994/04/03/radiotv/765324043_850215.html |website=ElPaís |language=es}}</ref>

Also ''Persones humanes'' (1995–1996) on [[TV3 (Catalonia)|TV3]], ''Sonría, por favor'' (1996), on [[Telecinco]], ''Puerta a la fama'' (1996), on [[Telemadrid]],<ref>{{Cite web |date=19 December 1996 |website=El País|title=''Puerta a la fama'' |url=http://elpais.com/diario/1996/12/19/radiotv/850950022_850215.html |language=es}}</ref>  ''[[El gran juego de la oca|El Gran Juego de la Oca]]'' (1998), on [[Telecinco]] and ''Todo en familia'' (1999) on [[Televisión Española|TVE]], ''El gran parchís TV'' (2001), on [[Telemadrid]] and ''El Show de los Números Rojos'' (2001) on [[Nou (TV channel)|Canal 9]].<ref>{{Cite web |date=24 May 2022 |title=Quién es Elsa Anka, la presentadora invitada desde esta tarde ‘Pasapalabra’ en Antena 3 |url=https://www.elespanol.com/bluper/20220524/elsa-anka-presentadora-invitada-tarde-pasapalabra-antena/674932902_0.html |website=ElEspañol |language=es}}</ref>

During that time, she also tried her luck as an actress and participated in the production of the play ''[[Play It Again, Sam (play)|Torna-la a tocar, Sam]]'' by [[Woody Allen]].<ref>{{Cite web |date=23 May 2020 |title=Solomillo de cerdo con cebolla y ajo, la receta de Elsa Anka que tiene "truco familiar" |url=https://www.elespanol.com/corazon/famosos/20200523/solomillo-cerdo-cebolla-receta-elsa-anka-familiar/491201654_0.html |website=ElEspañol |language=es}}</ref>

In 2003, she participated in the space ''[[Survivor Spain|La isla de los famosos]]'' of [[Antena 3 (Spanish TV channel)|Antena 3]] where she was the sixth expelled from the island with one of the highest percentages of the program, with 96% of the votes.<ref>{{Cite web |date=3 May 2010 |title='Supervivientes', al rescate de famosos desaparecidos |url=https://www.heraldo.es/noticias/comunicacion/supervivientes_rescate_famosos_desaparecidos.html |website=Heraldo |language=es}}</ref> Three years later, she appeared in the skating contest ''[[Dancing on Ice|El desafío bajo cero]]'', of [[Telecinco]]. <ref>{{Cite web |date=3 August 2006 |title=Elsa Anka, Beatriz Luengo, Daniel Ducret y la triunfita Lidia Reyes, concursantes de 'Desafío bajo cero' |url=https://www.formulatv.com/noticias/2573/elsa-anka-beatriz-luengo-daniel-ducret-y-la-triunfita-lidia-reyes-concursantes-de-desafio-bajo-cero/ |website=FormulaTV |language=es}}</ref>

In February 2005, she starred on the cover of ''[[Interviú]]'' magazine, when it was celebrating its 1,500th issue.<ref>{{Cite web |title=Interviu presentadoras - Elsa Anka |url=https://www.20minutos.es/fotos/gente-television/portadas-miticas-de-interviu-1681/5/ |website=20Minutos |language=es}}</ref>

Between 2007 and 2008, she presented the program ''Zapping de Zapping'' on [[8TV (Catalonia)|8TV]], and at the same time, she collaborated on the program Condició Femenina on Canal Català.<ref>{{Cite web |date=27 April 2018 |title=Elsa Anka: "Sé que mi momento televisivo ha pasado. Toca reinventarse" |url=https://www.elnacional.cat/enblau/es/television/elsa-anka-lidia-torrent-television_262905_102.html |website=ElNacional |language=es}}</ref>

In 2012, she worked as a presenter and introducer of a clairvoyant named Maestro João in a clairvoyance program. She also participates in the series ''[[Hospital Central]]'', in chapter 291 "Al Central".<ref>{{Cite web |title=Elsa Anka: Amanda |url=https://www.imdb.com/title/tt0297174/characters/nm1388308 |website=IMDB |language=en}}</ref>

In January 2015, it was announced that she would be the new host of the program ''Perdona?'' on Canal BOM and [[RAC 105 TV|RAC105 TV]].<ref>{{Cite web |date=25 January 2015 |title=Elsa Anka Y Enric Escudé sustituirán a Jordi Anjauma en la nueva temporada de '¿Perdona?' |url=https://www.formulatv.com/noticias/43419/elsa-anka-enric-escude-sustituiran-jordi-anjauma-nueva-temporada-perdona/ |website=FormulaTV |language=es}}</ref> In parallel, since December 2015, she has collaborated sporadically on the program ''Trencadís'' On [[8TV (Catalonia)|8TV]]. In May 2017, she started collaborating with ''Cazamariposas''.<ref>{{Cite web |title=Cazamariposas |url=https://www.mitele.es/programas-tv/cazamariposas/2016/cazamariposas-538-40_1006412575027/player/ |website=MiTele |language=es}}</ref>

Her daughter, Lidia Torrent, works on the television program ''First Dates'' of [[Mediaset España]] among others.<ref>{{Cite web |date=25 June 2019 |title=El posible nuevo amor de Lidia Torrent, la famosa hija de Elsa Anka |url=https://www.antena3.com/celebrities/famosos-espanoles/lidia-torrent-hija-elsa-anka-nuevo-amor_201906255d122b460cf2b86c2b60a00f.html |website=Antena 3 |language=es}}</ref>

In 2021, [[Mediaset España]] confirms Elsa Anka's participation in the docu–reality ''Los miedos de...'', a program in which contestants try to overcome their fears by means of tests. She will work with journalists [[Lydia Lozano]] and [[Chelo García-Cortés]], presenters [[Carlos Sobera]], [[Boris Izaguirre]] and [[Toñi Moreno]], singers [[Melody (Spanish singer)|Melody]] and Toñi Salazar and actors [[Loles León]] and [[Mario Vaquerizo]].<ref>{{Cite web |date=6 May 2022 |title=Cristina Cifuentes, Elsa Anka y Juan y Toñi Salazar, próximos protagonistas de ‘Los miedos de…’ |url=https://www.mediaset.es/comunicacion/television/cristina-cifuentes-elsa-anka-salazar-miedos-de_18_3325623248.html |website=Mediaser |language=es}}</ref>

== References ==
{{reflist}}

{{Authority control}}
{{DEFAULTSORT:Anka, Elsa}}
[[Category:Spanish voice actresses]]
[[Category:Spanish women television presenters]]
[[Category:Living people]]
[[Category:Spanish women television personalities]]
[[Category:1965 births]]

title: Elsa Anka

Born: María Elsa Anka Lardín · 16 December 1965 · Barcelona, Spain

Occupation: Television presenter


text:
# Jaci Jaterê
Jaci Jaterê (também grafado como Jasy Jatere em Guarani e Yasy Yateré em espanhol) é uma importante figura da Mitologia guarani. Um dos sete filhos de Tau e Kerana, as lendas de Yacy Yateré são das mais importantes da cultura das populações que falam o idioma Guarani, na América do Sul.
Com um nome que significa literalmente pedaço da Lua, é único dentre os seus irmãos a não possuir uma aparência monstruosa. Usualmente é descrito como um homem de pequena estatura, ou talvez uma criança, aloirado e às vezes com olhos azuis. Tem uma aparência distinta, algumas vezes descrita como bela ou encantadora, e carrega um bastão ou cajado mágico. Como a maioria de seus irmãos, habita na mata, sendo considerado o protetor da erva-mate. Algumas vezes é visto como protetor dos tesouros escondidos.
Jaci Jaterê também é considerado o senhor da sesta, o tradicional descanso ao meio do dia das culturas latino-americanas. De acordo com uma das versões do mito, ele deixa a floresta e percorre as vilas procurando por crianças que não descansam durante a sesta. Embora seja naturalmente invisível, ele se mostra a essas crianças e aquelas que veem seu cajado caem em transe ou ficam catalépticas. Algumas versões dizem que essas crianças são levadas para um local secreto da floresta, onde brincam até o fim da sesta, quando recebem um beijo mágico que as devolve a suas camas, sem memória da experiência.
Outras são menos claras, onde as crianças são transformadas em feras ou entregues ao seu irmão Ao Ao, uma criatura canibal que se alimenta delas. Muitas lendas Guarani têm muitas versões por serem apenas orais, mas está claro que a intenção é manter as crianças obedientes e sossegadas durante a sesta.
Como já foi dito, o poder de Jaci Jaterê vem de seu bastão mágico, e se alguém for capaz de tirar seu cajado, ele se atira ao chão e chora como uma criança pequena. Neste estado, se alguém perguntar pelos tesouros escondidos, recebe uma recompensa, lenda semelhante ao Leprechaun ou duende europeu.
Alguns estudos associam o Jaci Jaterê à gênese da lenda do Saci Pererê, que por influências africanas e europeias acabou por se distanciar das características originais.

wikiname: ptwiki

title: Jaci Jaterê

in_language: pt

wikitext:
[[Arquivo:Yasy Yatere.JPG|250px|right|thumb|Representação artística contemporânea]]
'''Jaci Jaterê''' (também grafado como '''Jasy Jatere''' em Guarani e '''Yasy Yateré''' em espanhol) é uma importante figura da [[Mitologia guarani]]. Um dos sete filhos de [[Tau (mitologia)|Tau]] e [[Kerana]], as lendas de ''Yacy Yateré'' são das mais importantes da cultura das populações que falam o idioma Guarani, na [[América do Sul]].

Com um nome que significa literalmente ''pedaço da Lua'', é único dentre os seus irmãos a não possuir uma aparência monstruosa. Usualmente é descrito como um homem de pequena estatura, ou talvez uma criança, aloirado e às vezes com olhos azuis. Tem uma aparência distinta, algumas vezes descrita como bela ou encantadora, e carrega um bastão ou cajado mágico. Como a maioria de seus irmãos, habita na mata, sendo considerado o protetor da [[erva-mate]]. Algumas vezes é visto como protetor dos tesouros escondidos.

'''Jaci Jaterê''' também é considerado o senhor da sesta, o tradicional descanso ao meio do dia das culturas latino-americanas. De acordo com uma das versões do [[mito]], ele deixa a floresta e percorre as vilas procurando por crianças que não descansam durante a sesta. Embora seja naturalmente invisível, ele se mostra a essas crianças e aquelas que veem seu cajado caem em [[transe]] ou ficam [[catalepsia|catalépticas]]. Algumas versões dizem que essas crianças são levadas para um local secreto da floresta, onde brincam até o fim da sesta, quando recebem um beijo [[mágico]] que as devolve a suas camas, sem memória da experiência.

Outras são menos claras, onde as crianças são transformadas em feras ou entregues ao seu irmão [[Ao Ao]], uma criatura [[canibal]] que se alimenta delas. Muitas lendas Guarani têm muitas versões por serem apenas orais, mas está claro que a intenção é manter as crianças obedientes e sossegadas durante a sesta.

Como já foi dito, o poder de Jaci Jaterê vem de seu bastão mágico, e se alguém for capaz de tirar seu cajado, ele se atira ao chão e chora como uma criança pequena. Neste estado, se alguém perguntar pelos [[tesouro]]s escondidos, recebe uma recompensa, lenda semelhante ao [[Leprechaun]] ou [[duende]] europeu.

Alguns estudos associam o Jaci Jaterê à gênese da lenda do [[Saci|Saci Pererê]], que por influências africanas e europeias acabou por se distanciar das características originais.<ref>[http://www.ple.uem.br/3celli_anais/trabalhos/estudos_linguisticos/pfd_linguisticos/034.pdf Leitura e Análise Linguística: Narrativa com o mito Saci-Pererê]</ref>

==Referências==
<references/>

==Bibliografia==
*{{citar livro
 | autor     = CASCUDO, Luís da Câmara
 | título    = Dicionário do Folclore Brasileiro
 | subtítulo = Vols. 1 e 2
 | local     = Rio de Janeiro
 | editora   = Edições de Ouro
 | ano       = 1989
 |isbn= 9788526006447
}}
*{{citar livro
 | autor     = PORTO, Idelma Maria Nunes
 | título    = Leitura e análise linguística: narrativa com o mito Saci-Pererê
 | subtítulo = ''in'' III CELLI
 | local     = Maringá
 | ano       = 2009
 | páginas   = 1415-1424
 |isbn= 9788599680056
}}

[[Categoria:Mitologia tupi-guarani]]
[[Categoria:Criaturas fantásticas]]
[[Categoria:Deidades da infância]]


text:
# アフリカの音楽
アフリカの音楽（アフリカのおんがく、Music of Africa）は、アフリカ大陸の広大さを考えると多様であり、地域や国には多くの異なる音楽の伝統がある。

## 概要
アフリカ音楽には、アマピアノ、ジュジュ、フジ、アフロビート、ハイライフ、マコッサ、キゾンバなどのジャンルが含まれる。
アフリカ系の人々の音楽とダンスはアフリカの音楽の伝統に基づいて形成されたが、その程度は様々であり、ディキシーランド・ジャズ、ブルース、ジャズなどのアメリカ音楽やカリプソ、ソカなどの多くのカリブ音楽が含まれる。
コンガ、ルンバ、ソン・クバーノ、サルサ、ボンバ、クンビア、サンバ、ズークなどのラテン・アメリカの音楽ジャンルは、大西洋奴隷貿易で奴隷にされたアフリカ人の音楽に基づいて生まれ、アフリカのポピュラー音楽に影響を与えた。
アジア、インド、中東の音楽と同様、非常にリズミカルな音楽である。あるリズムが別のリズムに対して演奏されることで生まれた複雑なリズムパターンはポリリズムを作る。最も一般的なポリリズムは、八分音符で刻まれるストレート・ノートに対して3連符を演奏するように、2ビートに重ねて3ビートを演奏する。サハラ以南のアフリカ音楽の伝統では、木琴、ジャンベ、ドラム、ムビラや「親指ピアノ」などの音色生成楽器など、さまざまな種類の打楽器が頻繁に使われる。。
アフリカ音楽のもう1つの際立った形式は、その「コール&レスポンス」の性質にある。ある声または楽器が短い旋律のフレーズを演奏し、そのフレーズが別の声または楽器によって繰り返される。この繰り返しの性質はリズムでも行われ、1つのドラムがリズミカルなパターンを演奏すると、別のドラムが同じパターンを繰り返し演奏する。またアフリカ音楽には即興性もある。通常、コアとなるリズミカルなパターンが演奏され、ドラマーは変化の少ない元のパターンに重ねて新しいパターンを即興で演奏する。
大陸のほとんどの伝統音楽は、口頭で(聞き取りで)伝えられており、文字で残されていない。西洋の記譜法に簡単に変換できないピッチとイントネーションの微妙な違いがある。アフリカ音楽は、西洋のテトラトニック(4分音符)、ペンタトニック(5分音符)、ヘキサトニック(6分音符)、およびヘプタトニック(7分音符) スケールに最も厳密に従っている。メロディーの調和は、3度、4度、または5度で並行して歌うことによって完成される。
音楽はアフリカの宗教にとって重要であり、儀式や宗教儀式では歌や踊りに音楽を使用するのと同様に世代から世代へと物語を伝えるために音楽が使われる。

## 地域別音楽

### 北アフリカとアフリカの角
北アフリカは、古代エジプトとカルタゴの本拠地であり、古代オリエントと強い結びつきを持つ文明であり、古代ギリシャとローマの文化に影響を与えた。最終的に、エジプトはペルシャの支配下に落ちてその後ギリシャとローマの支配が続き、カルタゴは後にローマ人とヴァンダル人によって支配された。北アフリカは後にアラブ人によって征服され、アラブ世界のマグレブとしてこの地域を確立した。
ナイル渓谷とアフリカの角(地図上の空色と濃い緑色の地域)の音楽ジャンルのように 、その音楽は中東音楽と密接な関係があり、同様の旋法(マカーム) を利用している。北アフリカの音楽には、古代エジプトの音楽からベルベル人、砂漠の遊牧民のトゥアレグ音楽まで、かなりの範囲がある。この地域の芸術音楽は、何世紀にもわたってアラビアとアンダルシアの古典的な音楽の輪郭を踏襲してきた。その人気のある現代的なジャンルには、アルジェリアのライが含まれる。
これらと一緒に、エリトリア、エチオピア、ジブチ、ソマリアの音楽を含む、スーダンとアフリカの角の音楽をグループ化することができる。ソマリア音楽は通常、メジャー・スケールなどのヘプタトニック(7 音符) スケールとは対照的に、オクターブあたり5つのピッチを使用するペンタトニックである。エチオピアの高地の音楽は、qenetと呼ばれる基本的な旋法システムを使用する。このシステムには、テゼタ、バティ、アンバセル、およびアンチホイの 4 つの主要な旋法がある。  また追加の旋法としてテゼータ・マイナー、バティ・メジャー、バティ・マイナーがあるが、３つとも上記のバリエーションである。

### 西、中央、南東、南アフリカ
民族音楽学のパイオニア、アーサー・モリス・ジョーンズ(1889–1980) は、サハラ以南のアフリカ音楽の伝統に共通するリズム原理が1 つの主要なシステムを構成していることを観察した。同様に、マスタードラマーで学者の CK Ladzekpo は、サハラ以南のアフリカのリズム原理の「深い均質性」を断言している。
アフリカの伝統音楽は、本質的に機能的であることがよくある。パフォーマンスは長時間になる場合があり、多くの場合、聴衆の参加が必要である。例えば、専門的な労働歌、出産、結婚、狩猟や政治活動に伴う歌、悪霊を追い払い、善霊、死者、先祖に敬意を払うための音楽が存在する。これは意図された社会的文脈の外で行われることはなく、その多くは特定のダンスに関連している。プロの音楽家によって演奏されるその一部は、宗教音楽、または宮廷で演奏される儀式や宮廷の音楽である。
音楽学的には、サハラ以南のアフリカは 4 つの地域に分けられる。
- 東部地域(地図上の薄緑色の地域)には、ウガンダ、ケニア、ルワンダ、ブルンジ、タンザニア、マラウイ、モザンビーク、ジンバブエ、マダガスカル、セイシェル、モーリシャス、コモールの島々が含まれる。これらの多くはアラビア音楽やインド、インドネシア、ポリネシアの音楽の影響を受けているが、この地域の土着音楽の伝統は主にサハラ以南のニジェール・コンゴ語を話す人々の主流である。
- 南部地域(地図上の茶色の地域)には、南アフリカ、レソト、スワジランド、ボツワナ、ナミビア、アンゴラの音楽が含まれている。
- 中央地域(地図上の紺色の地域)には、ピグミー音楽を含む、チャド、中央アフリカ共和国、コンゴ民主共和国、ザンビアの音楽が含まれている。
- 西アフリカの音楽(地図上の黄色の地域)には、セネガルとガンビア、ギニアとギニアビサウ、シエラレオネとリベリア、マリ、ニジェール、ブルキナファソの内陸平原、コートジボワールの沿岸諸国の音楽が含まれる。 ガーナ、トーゴ、ベナン、ナイジェリア、カメルーン、ガボン、コンゴ共和国、サントメ・プリンシペなどの島々。

南部アフリカ、中央アフリカ、西アフリカも同様に、サハラ以南の幅広い音楽の伝統に属している。彼らはまた、アフリカのイスラム教徒地域から、そして現代ではアメリカ大陸と西ヨーロッパから、いくつかの補助的な影響を持っている。
アフロビート、ジュジュ、フジ、ハイライフ、マコッサ、キゾンバが西アフリカで上演される。西アフリカの音楽には地域的なバリエーションがあり、歴史家のシルヴィアン・ディウフと民族音楽学者のゲルハルト・クビックによると、イスラム教徒の地域はイスラム音楽の要素を取り入れ、非イスラム教徒の地域は先住民族の伝統の影響をより強く受けている。ディウフによれば、伝統的なイスラム教徒の西アフリカ音楽には、神を賛美する歌詞、メロディー、音符の変化、声帯の震え、音階の劇的な変化、鼻のイントネーションが存在する。クビックによれば、イスラム教徒の西アフリカの歌手の声のスタイルについて「メリスマ、波状のイントネーションなどを使用することは、西アフリカの広大な地域の遺産であり、7世紀以降マグレブのイスラム世界と接触していた。」という。楽器に関しては、弦楽器（バンジョーの祖先を含む）は伝統的にイスラム教徒の西アフリカ人に好まれ、太鼓は伝統的に非イスラム教徒の西アフリカ人に好まれていたとクビックは述べている。

## 楽器
複雑なハードメリスマやヨーデルなど様々な技法を駆使した発声の他、幅広い楽器を使用。アフリカの楽器には、幅広いドラム、スリット・ゴング、ラトル、ダブル・ベル、さまざまな種類のハープ、コラやンゴニなどのハープに似た楽器、フィドル、多くの種類の木琴やラメロフォンなどが存在する。ムビラ、フルートやトランペットなどのさまざまな種類の管楽器。さらに、弦楽器も使用され、一部の地域ではリュートのようなウードとンゴニが音楽の伴奏として機能している。
サハラ以南のアフリカの楽器には、メンブラノフォン、コードフォン、エアロフォン、イディオフォン、パーカッションの5つのグループが存在する。メンブラノフォンは、やかん、土鍋、樽などのドラムである。コードフォンは、ハープやフィドルなどの弦楽器である。エアロフォンは管楽器の別名である。これらには、フルートやトランペットが含まれる場合があり、アメリカ音楽で聞こえる楽器と同様である。イディオフォンはガラガラやシェイカーであるが、パーカッションは足踏みや手拍子のような音になる。木製の楽器の多くには、祖先を表す形や絵が彫られている。羽やビーズで飾られたものも存在する。
アフリカの伝統音楽で使用される太鼓には、トーキング・ドラム、西アフリカのブーガラブー、ジャンベ、中央アフリカと西アフリカの水太鼓、中央アフリカと南部アフリカのさまざまな種類のンゴマドラム(またはエンゴマ) が存在する。他の打楽器には、コシカ（カシャカ）、レインスティック、ベル、ウッドスティックなど、多くのガラガラやシェイカーが含まれる。また、アフリカには他にも多くの種類の太鼓、多くのフルート、弦楽器、管楽器が存在する。
ポリリズムの演奏は、西洋音楽のポリフォニーとは対照的に、サブサハラ音楽の最も普遍的な特徴の1つである。同時に対照的なリズムの演奏を容易にするために、いくつかのユニークに設計された楽器が時間の経過とともに進化してきた。ムビラ、カリンバ、コラ、ンゴニ、ドゥスングーニはこれらの楽器の例であり、低音から高音への通常の単一の線形順序ではなく、クロスリズムの演奏をさらに容易にする2つの別々のランク配列で音符を編成する。この原則の継続的な影響は、20世紀のアメリカの楽器であるグラビコラとグラビコードに見ることができる。これらは新しい現代の例である。

## 言語との関係
アフリカで話されている言語の多くは声調言語であり、一部の地域文化では音楽と言語が密接に結びついている。これらの特定のコミュニティは、音楽とともに声の音や動きも使用する。歌唱では、調性パターンまたはテキストが旋律パターンにいくつかの制約を課す。一方、インストゥルメンタル音楽では、その言語のネイティブ・スピーカーは、多くの場合、音楽内のテキストまたはテキストを知覚できる。この効果は、ドラム言語(トーキング ドラム) の基礎ともなる。

## アフリカ音楽への影響
歴史的に、いくつかの要因がアフリカの伝統音楽に影響を与えてきた。音楽は、言語、環境、さまざまな文化、政治、人口移動などの影響を受け、それらすべてが混在している。アフリカの各グループは、大陸の異なる地域で進化した。つまり、彼らは異なる食べ物を食べ、異なる気象条件に直面し、他の社会とは異なるグループと接触した。各グループは、他のグループとは異なる速度で異なる場所に移動したため、それぞれ異なる人々や状況の影響を受けた。さらに、各社会は必ずしも同じ政府の下で運営されているとは限らず、それも彼らの音楽スタイルに大きな影響を与えた。

## 北米音楽への影響
アフリカ音楽は、今日私たちがディキシーランド、ブルース、ジャズとして知っているものを形成する主な要因となっている。これらのスタイルはすべて、奴隷にされたアフリカ人によって大西洋にもたらされた、アフリカのリズムとサウンドから借用したものである。サハラ以南のアフリカのアフリカ音楽は、ほとんどが陽気でポリリズミカルで楽しいものであるが、ブルースは新世界の奴隷制の状況から生じた美的発展と見なされるべきだと言える。ブルースは、アフリカのブルー ノートスケールとヨーロッパの12音の楽器の融合として進化した可能性がある。アイルランドとスコットランドの入植者の音楽の伝統は、アフリカ系アメリカ人の音楽的要素と融合して、他のジャンルの中でも特にオールドタイムやブルーグラスに変化した。.
彼のアルバムGracelandで、アメリカのフォーク ミュージシャン、ポール・サイモンは、アフリカのバンド、リズム、メロディーを彼自身の歌詞の音楽的背景として採用している。特にレディスミス・ブラック・マンバーゾ。 1970 年代初頭、アフロ・ロックの前衛ドラマーであるレミ・カバカは、ジンジャー・ベイカーのエアフォース、ローリング・ストーンズ、スティーブ・ウィンウッドのトラフィックなどのバンドでアフロ・ロック サウンドを作成する最初のドラム・パターンを作成した。彼は 10 年間、ウィンウッド、ポール・マッカートニー、ミック・ジャガーと仕事を続けた。
サハラ以南アフリカの特定の音楽的伝統は、伝統音楽と西洋音楽を融合させたディズニーの『ライオン・キング』や『ライオン・キング II: シンバズ・プライド』などの作品にも大きな影響を与えた。 「Circle of Life」や「He Lives in You」などの曲は、ズールー語と英語の歌詞のほか、アフリカの伝統的なスタイルとよりモダンな西洋のスタイルを組み合わせたものである。さらに、ディズニーの映画には、バントゥースワヒリ語の単語が数多く含まれている。たとえば、hakuna matataというフレーズは実際のスワヒリ語のフレーズで、実際には「心配はいりません」という意味である。Simba、Kovu、Ziraなどの文字もスワヒリ語で、それぞれ「ライオン」、「傷跡」、「憎しみ」を意味する。
ババトゥンデ・オラトゥンジ、ミリアム・マケバ、ヒュー・マセケラは、アメリカでかなりの数のファンを獲得した初期のアフリカ人アーティストの1人でした。非営利のアフリカ系アメリカ人のラジオ局は、1960年代と1970年代に文化的および政治的使命の一環としてアフリカ音楽を宣伝した。アフリカの音楽はまた、歴史的黒人のカレッジや大学 (HBCU) で熱心な聴衆を見つけ、特に公民権運動やブラック・パワー運動の活動家にアピールした。

## アフリカのポピュラー音楽
アフリカのポピュラー音楽は、アフリカの伝統音楽と同様に広大で多様である。アフリカのポピュラー音楽のほとんどの現代的なジャンルは、西洋のポピュラー音楽との相互受粉に基づいている。ブルース、ジャズ、ルンバなどのポピュラー音楽の多くのジャンルは、奴隷にされたアフリカ人によってアメリカ大陸に持ち込まれたアフリカの音楽の伝統にさまざまな程度で派生している。これらのリズムとサウンドは、その後、ロック、ソウル ミュージック、リズム アンド ブルースなどの新しいジャンルに採用された。同様に、アフリカのポピュラー音楽は要素、特に西洋音楽の楽器や録音スタジオ技術を取り入れている。
西アフリカでは、フェラ・クティとトニー・アレンがアフロビート・ミュージックを演奏した。フェミ・クティとスン・クティは父親のフェラ・クティに続いた。南アフリカのポピュラー音楽の最も重要な20世紀の歌手の1人は、60年代にアフリカ音楽とその意味に世界の聴衆の注目を集める上で重要な役割を果たしたミリアム・マケバであった。 マケバは、1950年代からアフリカで最も影響力があり人気のあるミュージシャンの1人と言われている。彼女は、1つのすべての女性のバンドと他の2つのバンドを含む3つのバンドの一人であった。彼女はあらゆる種類のジャズ音楽、伝統的なアフリカ音楽、当時西アフリカで人気のあった音楽を演奏した。ミリアムは彼女の音楽の大部分を「mbube」の形で演奏した。これは「アメリカのジャズ、ラグタイム、英国国教会の賛美歌、および土着の音楽スタイルを取り入れたボーカル ハーモニーのスタイル」であった。彼女が米国に引っ越した後、マケバのパスポートに問題が発生し、彼女はアメリカに留まらなければならなかった。彼女はアフリカの音楽のほとんどにアメリカのひねりを加えたと言われている。彼女の声域は非常に多様で、ほぼすべての音を出すことができた。「アフリカ音楽の女帝」は76歳で亡くなった。
アフロとユーロのハイブリッド・スタイルであるキューバのソンは、アフリカの特定のポピュラー音楽に影響を与えている。大陸で最初のギター・バンドのいくつかは、キューバの歌のカバーを演奏した。コンゴの初期のギターベースのバンドは、自分たちの音楽をルンバと呼んでいました (ただし、ルンバベースではなく、ソンであった)。コンゴのスタイルは、最終的にスークスとして知られるようになった。
カルポップは、Klassik Nationレコード・レーベルのKlassikanロイヤル・コミュニティで生まれた音楽ジャンルである。カルポップは、1990年代半ばにケニアで現代的な形で始まり、後に米国と英国に広がった、クラシカン、アフリカ、言語 (多文化)、およびポピュラー音楽のジャンルである。カルポップ音楽は、成長するファンベースの本拠地を見つけており、多くの地元で確立されたカルポップバンドだけでなく、新興のカルポップバンド（ナイロビだけでも13を超えるアクティブなローカル・カルポップ・バンドがある）が、相互に組織化されただけでなく、カルポップをテーマにしたイベント等、さまざまな活動に従事することにより、このジャンルをさらに固めている DON SANTO。ケニアにはBadman Killa、Blessed Paul、Cash B、Jay Nuclear、Rekless、G-Youts (Washu B と Nicki Mulla)、Sleek Whizz、Chizei など、カルポップ音楽を演奏する多くのアーティストが存在する。
ロック・ミュージックに関しては、やはり英語圏である旧イギリス植民地で発達し易い傾向がある。ザンビアやジンバブエ、コンゴ、南アフリカ等では70年代からロック・バンドが活動している。南アフリカは特に白人が中心の社会を長年送ってきた関係か、白人向けのロックバンドが多数存在している。サブジャンルも60年代のビートミュージック、サイケデリック・ロックから始まり、パンクロック、ハードロック、ヘヴィメタル、ブルースロックと、ほぼ欧米と変わらないレベルでバンドが存在している。その他ムーブメントとして存在するのは70年代のザンビアで起った「ザムロック」である、旧来のザンビアの音楽と英米のサイケデリック・ロックのフュージョンジャンルである。代表的なバンドとしてW.I.T.C.H.、The Peace、Amanaz等が存在する。ただしこのムーブメントは80年代終わり頃にエイズの蔓延と政情不安を原因としてほぼ滅んだ。西部および中央アフリカでは電気楽器自体の使用が不安定な関係から、あまり普及しているとは言えない（シーンが存在するレベルではないという意味）。

## 音楽業界
アフリカのアーティストにとって、コンサートは業界で収入を得る数少ない方法の1つであった。著作権侵害と消費者行動の変化が、レコードの売上減少の背後にある。アフリカでは、著作権法の施行は依然として弱いままである。MusikBiは、アフリカで最初の合法的な音楽ダウンロードWeb サイトである。ストリーミングを提供しておらず、アフリカのインターネット速度によって制限されている。アフリカ諸国 (ケニア、ガンビア、南アフリカ) では、アメリカの音楽に与えられた放送時間に対する抗議が見られた。ジンバブエでは、放送時間の75%を地元の音楽に割く必要がある。保護活動により、ジンバブエではアーバン・グルーヴスのような新しいジャンルの成長が見られた。2016年、ソニー・ミュージックはナイジェリアにオフィスを開設し、アフリカでの事業を開始した。従来、西側の主要な国際スタジオのサービスはアフリカでは利用できず、彼らの音楽に対する地元の需要は著作権侵害によって満たされていた。

wikiname: jawiki

title: アフリカの音楽

in_language: ja

wikitext:
'''アフリカの音楽'''（アフリカのおんがく、Music of Africa）は、[[アフリカ大陸]]の広大さを考えると多様であり、地域や[[アフリカの主権国家及び属領の一覧|国]]には多くの異なる[[音楽]]の伝統がある。

== 概要 ==
アフリカ音楽には、アマピアノ、ジュジュ、フジ、[[アフロビート]]、[[ハイライフ]]、[[マコッサ]]、[[キゾンバ]]などのジャンルが含まれる。

アフリカ系の人々の音楽とダンスはアフリカの音楽の伝統に基づいて形成されたが、その程度は様々であり、[[ディキシーランド・ジャズ]]、[[ブルース]]、[[ジャズ]]などの[[アメリカ合衆国の音楽|アメリカ音楽]]や[[カリプソ (音楽)|カリプソ]]、[[ソカ]]などの多くのカリブ音楽が含まれる。

{{仮リンク|コンガ(音楽)|label=コンガ|en|Conga (music)}}、[[ルンバ#ルーツ・ミュージックとしてのルンバ (Rumba)|ルンバ]]、[[ソン|ソン・クバーノ]]、[[サルサ (音楽)|サルサ]]、{{仮リンク|ボンバ (プエルトリコ)|label=ボンバ|en|Bomba (Puerto Rico)}}、[[クンビア]]、[[サンバ (ブラジル)|サンバ]]、[[ズーク]]などの[[ラテン音楽|ラテン・アメリカの音楽]]ジャンルは、[[大西洋奴隷貿易]]で奴隷にされた[[アフリカ人]]の音楽に基づいて生まれ、[[アフリカのポピュラー音楽]]に影響を与えた<ref name="Columbia University">{{Cite web |title=Definitions of Styles and Genres: Traditional and Contemporary African Music |url=http://www.colum.edu/cbmr/Resources/style-genre-definitions.html |website=CBMR |publisher=Columbia University |access-date=3 March 2016}}</ref>。

アジア、インド、中東の音楽と同様、非常にリズミカルな音楽である。あるリズムが別のリズムに対して演奏されることで生まれた複雑なリズムパターンは[[ポリリズム]]を作る。最も一般的なポリリズムは、八分音符で刻まれるストレート・ノートに対して3連符を演奏するように、2ビートに重ねて3ビートを演奏する。サハラ以南のアフリカ音楽の伝統では、[[シロフォン|木琴]]、[[ジャンベ]]、[[ドラムセット|ドラム]]、[[カリンバ|ムビラ]]や「親指ピアノ」などの音色生成楽器など、さまざまな種類の打楽器が頻繁に使われる。<ref name="Columbia University">{{Cite web |title=Definitions of Styles and Genres: Traditional and Contemporary African Music |url=http://www.colum.edu/cbmr/Resources/style-genre-definitions.html |website=CBMR |publisher=Columbia University |access-date=3 March 2016}}</ref><ref>{{Cite web |author=Estrella |first=Espie |title=African music |url=http://musiced.about.com/od/historyofmusic/a/africanmusic.htm |website=Music Education |publisher=about.com |access-date=1 March 2014}}</ref>。

アフリカ音楽のもう1つの際立った形式は、その「[[コール&レスポンス]]」の性質にある。ある声または楽器が短い旋律のフレーズを演奏し、そのフレーズが別の声または楽器によって繰り返される。この繰り返しの性質はリズムでも行われ、1つのドラムがリズミカルなパターンを演奏すると、別のドラムが同じパターンを繰り返し演奏する。またアフリカ音楽には即興性もある。通常、コアとなるリズミカルなパターンが演奏され、ドラマーは変化の少ない元のパターンに重ねて新しいパターンを即興で演奏する。

大陸のほとんどの伝統音楽は、口頭で(聞き取りで)伝えられており、文字で残されていない。西洋の記譜法に簡単に変換できないピッチとイントネーションの微妙な違いがある。アフリカ音楽は、西洋のテトラトニック(4分音符)、[[五音音階|ペンタトニック]](5分音符)、[[六音音階|ヘキサトニック]](6分音符)、および[[七音音階|ヘプタトニック]](7分音符) スケールに最も厳密に従っている。メロディーの調和は、3度、4度、または5度で並行して歌うことによって完成される。

音楽はアフリカの宗教にとって重要であり、儀式や宗教儀式では歌や踊りに音楽を使用するのと同様に世代から世代へと物語を伝えるために音楽が使われる。

== 地域別音楽 ==

=== 北アフリカとアフリカの角 ===
[[北アフリカ]]は、[[古代エジプト]]と[[カルタゴ]]の本拠地であり、[[古代オリエント]]と強い結びつきを持つ文明であり、[[古代ギリシア|古代ギリシャ]]と[[古代ローマ|ローマの文化]]に影響を与えた。最終的に、[[エジプト]]はペルシャの支配下に落ちてその後ギリシャと[[アエギュプトゥス|ローマの支配]]が続き、カルタゴは後に[[アフリカ属州|ローマ人]]と[[ヴァンダル人]]によって支配された。北アフリカは後にアラブ人によって征服され、[[アラブ世界]]の[[マグリブ|マグレブ]]としてこの地域を確立した。
[[ファイル:Aar_maanta.jpg|リンク=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3a/Aar_maanta.jpg/220px-Aar_maanta.jpg|左|サムネイル| Aar Maanta が[[オランダ]]、[[デン・ハーグ|ハーグ]]のPier Scheveningen Strandweg で彼のバンドと演奏]]
[[ナイル川|ナイル渓谷]]と[[アフリカの角]]''(地図上の空色と濃い緑色の地域)''の音楽ジャンルのように<ref name="Mdacacos">{{Cite book|last=Abdullahi|first=Mohamed Diriye|title=Culture and customs of Somalia|publisher=Greenwood|year=2001|pages=[https://archive.org/details/culturecustomsof00diri/page/170 170–171]|isbn=978-0-313-31333-2|url=https://archive.org/details/culturecustomsof00diri/page/170}}</ref> 、その音楽は中東音楽と密接な関係があり、同様の[[旋法]]([[マカーム]]) を利用している<ref name="Hoppenstand">{{Cite book|last=Hoppenstand|first=Gary|title=The Greenwood Encyclopedia of World Popular Culture, Volume 4|year=2007|publisher=Greenwood Press|isbn=978-0-313-33255-5|page=205}}</ref>。北アフリカの音楽には、古代エジプトの音楽からベルベル人、砂漠の遊牧民のトゥアレグ音楽まで、かなりの範囲がある。この地域の芸術音楽は、何世紀にもわたって[[アラブ音楽|アラビア]]とアンダルシアの古典的な音楽の輪郭を踏襲してきた。その人気のある現代的なジャンルには、アルジェリアの[[ライ]]が含まれる。

これらと一緒に、エリトリア、エチオピア、ジブチ、[[ソマリアの音楽|ソマリア]]の音楽を含む、スーダンとアフリカの角の音楽をグループ化することができる。ソマリア音楽は通常、[[長音階|メジャー・スケール]]などの[[七音音階|ヘプタトニック]](7 音符) スケールとは対照的に、[[オクターヴ|オクターブ]]あたり5つの[[音高|ピッチ]]を使用する[[五音音階|ペンタトニック]]である<ref name="Mdacacos">{{Cite book|last=Abdullahi|first=Mohamed Diriye|title=Culture and customs of Somalia|publisher=Greenwood|year=2001|pages=[https://archive.org/details/culturecustomsof00diri/page/170 170–171]|isbn=978-0-313-31333-2|url=https://archive.org/details/culturecustomsof00diri/page/170}}</ref>。エチオピアの高地の音楽は、''qenet''と呼ばれる基本的な旋法システムを使用する。このシステムには、''テゼタ''、バティ、''アンバセル''、および''アンチホイ''の 4 つの主要な''旋法''がある。  また追加の旋法としてテゼータ・マイナー、バティ・メジャー、バティ・マイナー<ref name="Barihun">[[:en:Abatte Barihun|Abatte Barihun]], liner notes of the album [[:en:Abatte Barihun#Ras Deshen|Ras Deshen]], 200.</ref>があるが、３つとも上記のバリエーションである。

=== 西、中央、南東、南アフリカ ===
[[音楽民族学|民族音楽学]]のパイオニア、アーサー・モリス・ジョーンズ(1889–1980) は、サハラ以南のアフリカ音楽の伝統に共通するリズム原理が''1 つの主要なシステムを''構成していることを観察した<ref name="Jones">Jones, A. M. (1959). ''Studies in African Music''. London: Oxford University Press. 1978 edition: {{ISBN2|0-19-713512-9}}.</ref>。同様に、マスタードラマーで学者の CK Ladzekpo は、サハラ以南のアフリカのリズム原理の「深い均質性」を断言している<ref>Ladzekpo, C. K. (1996). [http://www.richardhodges.com/ladzekpo/Developmental.html "Cultural Understanding of Polyrhythm"]. Foundation Course in African Music.</ref>。

アフリカの伝統音楽は、本質的に機能的であることがよくある。パフォーマンスは長時間になる場合があり、多くの場合、聴衆の参加が必要である<ref name="Study, Coordination Group Publications 2006, page 36">''GCSE Music – Edexcel Areas of Study'', Coordination Group Publications, UK, 2006, p. 36.</ref>。例えば、専門的な[[労働歌]]、[[分娩|出産]]、[[結婚]]、[[狩猟]]や政治活動に伴う歌、悪霊を追い払い、善霊、死者、先祖に敬意を払うための音楽が存在する。これは意図された社会的文脈の外で行われることはなく、その多くは特定のダンスに関連している。プロの音楽家によって演奏されるその一部は、[[宗教音楽]]、または宮廷で演奏される儀式や宮廷の音楽である。

音楽学的には、サハラ以南のアフリカは 4 つの地域に分けられる<ref name="Jones">Jones, A. M. (1959). ''Studies in African Music''. London: Oxford University Press. 1978 edition: {{ISBN2|0-19-713512-9}}.</ref>。

* '''東部'''地域''(地図上の薄緑色の地域)''には、ウガンダ、ケニア、ルワンダ、ブルンジ、タンザニア、マラウイ、[[モザンビークの音楽|モザンビーク]]、ジンバブエ、マダガスカル、セイシェル、モーリシャス、コモールの島々が含まれる。これらの多くは[[アラブ音楽|アラビア音楽]]やインド、[[インドネシアの音楽|インドネシア]]、ポリネシアの音楽の影響を受けているが、この地域の土着音楽の伝統は主にサハラ以南の[[ニジェール・コンゴ語族|ニジェール・コンゴ語を話す人々]]の主流である。
* '''南部'''地域''(地図上の茶色の地域)''には、南アフリカ、レソト、スワジランド、ボツワナ、ナミビア、[[アンゴラの音楽|アンゴラ]]の音楽が含まれている。
* '''中央'''地域''(地図上の紺色の地域)''には、ピグミー音楽を含む、チャド、中央アフリカ共和国、コンゴ民主共和国、[[ザンビアの音楽|ザンビア]]の音楽が含まれている。
* 西アフリカの音楽''(地図上の黄色の地域)''には、セネガルとガンビア、ギニアとギニアビサウ、シエラレオネとリベリア、マリ、ニジェール、ブルキナファソの内陸平原、コートジボワールの沿岸諸国の音楽が含まれる。 ガーナ、トーゴ、ベナン、ナイジェリア、カメルーン、ガボン[[コンゴ共和国の音楽|、コンゴ共和国、]]サントメ・プリンシペなどの島々。

[[南部アフリカ]]、[[中部アフリカ|中央アフリカ]]、[[西アフリカ]]も同様に、サハラ以南の幅広い音楽の伝統に属している。彼らはまた、アフリカの[[イスラム世界|イスラム教徒地域]]から、そして現代では[[アメリカ州|アメリカ大陸]]と[[西ヨーロッパ]]から、いくつかの補助的な影響を持っている。

アフロビート、ジュジュ、フジ、ハイライフ、マコッサ、キゾンバが西アフリカで上演される。西アフリカの音楽には地域的なバリエーションがあり、歴史家のシルヴィアン・ディウフと[[音楽民族学|民族音楽学者]]の[[ゲルハルト・クービック|ゲルハルト・クビック]]によると、[[ムスリム|イスラム教徒]]の地域はイスラム音楽の要素を取り入れ、非イスラム教徒の地域は先住民族の伝統の影響をより強く受けている<ref name="Curiel">{{Cite news|url=http://sfgate.com/cgi-bin/article.cgi?file=/chronicle/archive/2004/08/15/INGMC85SSK1.DTL|title=Muslim Roots of the Blues|newspaper=[[:en:SFGate|SFGate]]|publisher=[[San Francisco Chronicle]]|access-date=24 August 2005|first=Jonathan|last=Curiel|authorlink=:en:Jonathan Curiel|date=15 August 2004|archive-url=https://web.archive.org/web/20050905161734/http://sfgate.com/cgi-bin/article.cgi?file=%2Fchronicle%2Farchive%2F2004%2F08%2F15%2FINGMC85SSK1.DTL|archive-date=5 September 2005}}</ref>。ディウフによれば、伝統的なイスラム教徒の西アフリカ音楽には、神を賛美する歌詞、メロディー、音符の変化、声帯の震え、[[音階]]の劇的な変化、鼻のイントネーションが存在する。クビックによれば、イスラム教徒の西アフリカの歌手の声のスタイルについて「[[メリスマ]]、波状のイントネーションなどを使用することは、西アフリカの広大な地域の遺産であり、7世紀以降[[マグリブ|マグレブ]]の[[イスラム世界]]と接触していた。」という。楽器に関しては、弦楽器（[[バンジョー]]の祖先を含む）は伝統的にイスラム教徒の西アフリカ人に好まれ、太鼓は伝統的に非イスラム教徒の西アフリカ人に好まれていたとクビックは述べている<ref name="Curiel" />。

== 楽器 ==
[[ファイル:Abderrahmane_Abdelli.jpg|リンク=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8d/Abderrahmane_Abdelli.jpg/220px-Abderrahmane_Abdelli.jpg|右|サムネイル|マンドールを演奏する[[アルジェリア|アルジェリアの]]ミュージシャンAbderrahmane Abdelli]]
複雑なハード[[メリスマ]]や[[ヨーデル]]など様々な技法を駆使した発声の他、幅広い[[楽器]]を使用。アフリカの楽器には、幅広い[[太鼓|ドラム]]、[[木鼓|スリット・ゴング]]、[[ラトル]]、[[アゴゴ|ダブル・ベル]]、さまざまな種類の[[ハープ]]、[[コラ (楽器)|コラ]]や[[ラメラフォン|ンゴニ]]などのハープに似た楽器、[[フィドル]]、多くの種類の[[シロフォン|木琴]]やラメロフォンなどが存在する。ムビラ、[[笛|フルート]]や[[トランペット]]などのさまざまな種類の[[管楽器]]。さらに、[[弦楽器]]も使用され、一部の地域では[[リュート]]のような[[ウード]]とンゴニが音楽の伴奏として機能している。

[[サブサハラアフリカ|サハラ以南のアフリカ]]の楽器には、メンブラノフォン、コードフォン、エアロフォン、イディオフォン、パーカッションの5つのグループが存在する。メンブラノフォンは、やかん、土鍋、樽などのドラムである。コードフォンは、ハープやフィドルなどの弦楽器である。エアロフォンは管楽器の別名である。これらには、フルートやトランペットが含まれる場合があり、アメリカ音楽で聞こえる楽器と同様である。イディオフォンはガラガラやシェイカーであるが、パーカッションは足踏みや手拍子のような音になる<ref name="contemporary-african-art.com">{{Cite web |url=http://www.contemporary-african-art.com/african-musical-instruments.html |title=African musical instruments|accessdate =2022年10月20日}}</ref>。木製の楽器の多くには、祖先を表す形や絵が彫られている。羽やビーズで飾られたものも存在する<ref name="contemporary-african-art.com" />。

アフリカの伝統音楽で使用される太鼓には、[[トーキングドラム|トーキング・ドラム]]、西アフリカのブーガラブー、[[ジャンベ]]、中央アフリカと[[西アフリカ]]の水太鼓、[[中部アフリカ|中央]]アフリカと[[南部アフリカ]]のさまざまな種類のンゴマドラム(またはエンゴマ) が存在する。他の打楽器には、[[アサラト|コシカ]]（カシャカ）、[[レインスティック (楽器)|レインスティック]]、ベル、ウッドスティックなど、多くの[[ラトル|ガラガラ]]や[[シェイカー (楽器)|シェイカー]]が含まれる。また、アフリカには他にも多くの種類の太鼓、多くのフルート、弦楽器、管楽器が存在する。

[[ポリリズム]]の演奏は、西洋音楽の[[ポリフォニー]]とは対照的に、サブサハラ音楽の最も普遍的な特徴の1つである。同時に対照的なリズムの演奏を容易にするために、いくつかのユニークに設計された楽器が時間の経過とともに進化してきた。ムビラ、カリンバ、[[コラ (楽器)|コラ]]、ンゴニ、ドゥスングーニはこれらの楽器の例であり、低音から高音への通常の単一の線形順序ではなく、クロスリズムの演奏をさらに容易にする2つの別々のランク配列で音符を編成する。この原則の継続的な影響は、20世紀のアメリカの楽器であるグラビコラとグラビコードに見ることができる。これらは新しい現代の例である。

== 言語との関係 ==
[[アフリカの言語|アフリカで話されている言語]]の多くは[[声調|声調言語]]であり、一部の地域文化では音楽と言語が密接に結びついている。これらの特定のコミュニティは、音楽とともに声の音や動きも使用する。歌唱では、調性パターンまたはテキストが旋律パターンにいくつかの制約を課す。一方、インストゥルメンタル音楽では、その言語のネイティブ・スピーカーは、多くの場合、音楽内のテキストまたはテキストを知覚できる。この効果は、[[トーキングドラム|ドラム言語]]([[トーキングドラム|トーキング ドラム]]) の基礎ともなる<ref>''GCSE Music – Edexcel Areas of Study'', Coordination Group Publications, UK, 2006, p. 35, quoting examination board syllabus.</ref>。

== アフリカ音楽への影響 ==
[[ファイル:Drumming_(7250728078).jpg|リンク=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9a/Drumming_%287250728078%29.jpg/220px-Drumming_%287250728078%29.jpg|右|サムネイル|[[ガーナ]]の伝統的な太鼓奏者]]
歴史的に、いくつかの要因がアフリカの伝統音楽に影響を与えてきた。音楽は、言語、環境、さまざまな文化、政治、人口移動などの影響を受け、それらすべてが混在している。アフリカの各グループは、大陸の異なる地域で進化した。つまり、彼らは異なる食べ物を食べ、異なる気象条件に直面し、他の社会とは異なるグループと接触した。各グループは、他のグループとは異なる速度で異なる場所に移動したため、それぞれ異なる人々や状況の影響を受けた。さらに、各社会は必ずしも同じ政府の下で運営されているとは限らず、それも彼らの音楽スタイルに大きな影響を与えた<ref>Nketia, J. H. Kwabena. ''The Music of Africa''. New York: Norton and Company, 1974. Print.</ref>。

== 北米音楽への影響 ==
アフリカ音楽は、今日私たちが[[ディキシーランド・ジャズ|ディキシーランド]]、[[ブルース]]、[[ジャズ]]として知っているものを形成する主な要因となっている。これらのスタイルはすべて、奴隷にされたアフリカ人によって大西洋にもたらされた、アフリカのリズムとサウンドから借用したものである。サハラ以南のアフリカのアフリカ音楽は、ほとんどが陽気で[[ポリリズム|ポリリズミカル]]で楽しいものであるが、ブルースは新世界の奴隷制の状況から生じた美的発展と見なされるべきだと言える<ref>{{Cite web |author=Fleming |first=Esther |date=2020-01-01 |title=What was the origin of African popular music? – SidmartinBio |url=https://www.sidmartinbio.org/what-was-the-origin-of-african-popular-music/ |access-date=2022-05-02 |website=www.sidmartinbio.org}}</ref>。[[ブルース]]は、アフリカの[[ブルー・ノート・スケール|ブルー ノート]]スケールとヨーロッパの[[半音階|12音]]の楽器の融合として進化した可能性がある<ref>Kubik, Gerhard, 1934- (1999). Africa and the blues. Jackson, Miss.: University Press of Mississippi. {{ISBN2|0-585-20318-0}}. OCLC 44959610</ref>。アイルランドとスコットランドの入植者の音楽の伝統は、アフリカ系アメリカ人の音楽的要素と融合して、他のジャンルの中でも特にオールドタイムや[[ブルーグラス]]に変化した。.
[[ファイル:Traffic_1973.jpg|リンク=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7a/Traffic_1973.jpg/220px-Traffic_1973.jpg|右|サムネイル|[[スティーヴ・ウィンウッド|スティーブ・ウィンウッドの]][[プログレッシブ・ロック]]/[[フュージョン (音楽)|ジャズ・ロック・]]バンド、[[トラフィック (バンド)|トラフィック]]は西アフリカのリズムをよく使用していた]]
彼のアルバム''[[グレイスランド (アルバム)|Graceland]]''で、アメリカのフォーク ミュージシャン、[[ポール・サイモン]]は、アフリカのバンド、リズム、メロディーを彼自身の歌詞の音楽的背景として採用している。特に[[レディスミス・ブラック・マンバーゾ]]。 1970 年代初頭、[[アフロ・ロック]]の前衛ドラマーであるレミ・カバカは、[[ジンジャー・ベイカー]]のエアフォース、[[ローリング・ストーンズ]]、[[スティーヴ・ウィンウッド|スティーブ・ウィンウッド]]の[[トラフィック (バンド)|トラフィック]]などのバンドでアフロ・ロック サウンドを作成する最初のドラム・パターンを作成した。彼は 10 年間、ウィンウッド、[[ポール・マッカートニー]]、[[ミック・ジャガー]]と仕事を続けた<ref>Azam, O. A. (1993), [http://azam.org/archives/geocities/www.geocities.com/omarazam/papers/afrMusic.htm "The recent influence of African Music on the American music scene and music market".]</ref>。

サハラ以南アフリカの特定の音楽的伝統は、伝統音楽と西洋音楽を融合させたディズニーの''[[ライオン・キング|『ライオン・キング]]''』や''[[ライオン・キング2 シンバズ・プライド|『ライオン・キング II: シンバズ・プライド]]''』などの作品にも大きな影響を与えた。 「[[Circle of Life]]」や「[[HE LIVES IN YOU|He Lives in You]]」などの曲は、[[ズールー語]]と英語の歌詞のほか、アフリカの伝統的なスタイルとよりモダンな西洋のスタイルを組み合わせたものである。さらに、ディズニーの映画には、[[バントゥー語群|バントゥー]][[スワヒリ語]]の単語が数多く含まれている。たとえば、''hakuna matata''というフレーズは実際のスワヒリ語のフレーズで、実際には「心配はいりません」という意味である。Simba、Kovu、Ziraなどの文字もスワヒリ語で、それぞれ「ライオン」、「傷跡」、「憎しみ」を意味する<ref>"The Characters." ''Lion King Pride.'' 2008. Disney, 1997–2008. Web. 1 February 2010.</ref><ref>{{Cite web |url=http://www.lionking.org/characters/TLK_Character_List.html |title=The Lion King Pride: The Characters |publisher=Lionking.org |access-date=3 March 2016}}</ref>。

ババトゥンデ・オラトゥンジ、[[ミリアム・マケバ]]、[[ヒュー・マセケラ]]は、アメリカでかなりの数のファンを獲得した初期のアフリカ人アーティストの1人でした。非営利のアフリカ系アメリカ人のラジオ局は、1960年代と1970年代に文化的および政治的使命の一環としてアフリカ音楽を宣伝した。アフリカの音楽はまた、歴史的黒人のカレッジや大学 (HBCU) で熱心な聴衆を見つけ、特に公民権運動やブラック・パワー運動の活動家にアピールした<ref>[https://www.academia.edu/19649475/African_Sounds_in_the_American_South_Community_Radio_Historically_Black_Colleges_and_Musical_Pan-Africanism "African Sounds in the American South: Community Radio, Historically Black Colleges, and Musical Pan Africanism,"] The Journal of Popular Music Studies, December 2015</ref>。

== アフリカのポピュラー音楽 ==
[[ファイル:Miriam_Makeba_2011.jpg|リンク=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8b/Miriam_Makeba_2011.jpg/220px-Miriam_Makeba_2011.jpg|右|サムネイル|パフォーマンス中の[[ミリアム・マケバ]]]]
{{see also|アフリカのポピュラー音楽}}
アフリカのポピュラー音楽は、アフリカの伝統音楽と同様に広大で多様である。アフリカのポピュラー音楽のほとんどの現代的なジャンルは、西洋のポピュラー音楽との相互受粉に基づいている。[[ブルース]]、[[ジャズ]]、ルンバなど[[音楽のジャンル一覧|のポピュラー音楽の多くのジャンルは]]、奴隷にされたアフリカ人によってアメリカ大陸に持ち込まれたアフリカの音楽の伝統にさまざまな程度で派生している。これらのリズムとサウンドは、その後、[[ロック (音楽)|ロック]]、ソウル ミュージック、[[リズム・アンド・ブルース|リズム アンド ブルース]]などの新しいジャンルに採用された。同様に、アフリカのポピュラー音楽は要素、特に西洋音楽の楽器や[[録音スタジオ]]技術を取り入れている。

西アフリカでは、[[フェラ・クティ]]とトニー・アレンがアフロビート・ミュージックを演奏した<ref>{{Cite news|url=https://www.independent.co.uk/arts-entertainment/music/features/tony-allen-the-veteran-afrobeat-drummer-is-shaking-his-sticks-as-hard-and-as-brilliantly-as-ever-770993.html|title=Tony Allen: The veteran Afrobeat drummer is shaking his sticks as hard and as brilliantly as ever|newspaper=The Independent|access-date=4 March 2022}}</ref>。[[フェミ・クティ]]と[[シェウン・クティ|スン・クティ]]は父親の[[フェラ・クティ|フェラ・]]クティに続いた<ref>{{Cite web |author=Anikulapo |first=Seun |url=https://www.npr.org/2011/07/05/137449484/femi-and-seun-kuti-keep-their-fathers-rebellious-beat |title=Femi And Seun Kuti Keep Their Father's Rebellious Beat |publisher=NPR |access-date=13 May 2022}}</ref>。南アフリカのポピュラー音楽の最も重要な20世紀の歌手の1人は、60年代にアフリカ音楽とその意味に世界の聴衆の注目を集める上で重要な役割を果たした[[ミリアム・マケバ]]であった。 マケバは、1950年代からアフリカで最も影響力があり人気のあるミュージシャンの1人と言われている。彼女は、1つのすべての女性のバンドと他の2つのバンドを含む3つのバンドの一人であった。彼女はあらゆる種類のジャズ音楽、伝統的なアフリカ音楽、当時西アフリカで人気のあった音楽を演奏した。ミリアムは彼女の音楽の大部分を「[[ムブーベ|mbube]]」の形で演奏した。これは「アメリカのジャズ、[[ラグタイム]]、英国国教会の賛美歌、および土着の音楽スタイルを取り入れたボーカル ハーモニーのスタイル」であった。彼女が米国に引っ越した後、マケバのパスポートに問題が発生し、彼女はアメリカに留まらなければならなかった。彼女はアフリカの音楽のほとんどにアメリカのひねりを加えたと言われている。彼女の声域は非常に多様で、ほぼすべての音を出すことができた。「アフリカ音楽の女帝」は76歳で亡くなった<ref>{{Cite web |url=https://www.theguardian.com/music/2008/nov/11/miriam-makeba-obituary |title=Obituary: Miriam Makeba |accessdate=11 November 2008}}</ref>。

アフロとユーロのハイブリッド・スタイルであるキューバの[[ソン]]は、アフリカの特定のポピュラー音楽に影響を与えている。大陸で最初のギター・バンドのいくつかは、キューバの歌のカバーを演奏した<ref name="ReferenceA">Roberts, John Storm (1986: cassette) ''Afro-Cuban Comes Home: The Birth and Growth of Congo Music'', Original Music.</ref>。[[コンゴ盆地|コンゴ]]の初期のギターベースのバンドは、自分たちの音楽を''ルンバ''と呼んでいました (ただし、ルンバベースではなく、ソンであった)。コンゴのスタイルは、最終的に[[スークース|スークス]]として知られるようになった。

カルポップは、Klassik Nation<ref>{{Cite web |date=2020-09-08 |title=Klassik Nation |url=https://www.musicinafrica.net/directory/klassik-nation |access-date=2021-09-11 |website=Music In Africa |language=en}}</ref>レコード・レーベルのKlassikanロイヤル・コミュニティで生まれた音楽ジャンルである。カルポップは、1990年代半ばにケニアで現代的な形で始まり、後に米国と英国に広がった、クラシカン、アフリカ、言語 (多文化)、およびポピュラー音楽のジャンルである。カルポップ音楽は、成長するファンベースの本拠地を見つけており、多くの地元で確立されたカルポップバンドだけでなく、新興のカルポップバンド（ナイロビだけでも13を超えるアクティブなローカル・カルポップ・バンドがある）が、相互に組織化されただけでなく、カルポップをテーマにしたイベント等、さまざまな活動に従事することにより、このジャンルをさらに固めている<ref>{{Cite web |author=Analyst |first=Upbeat |date=2021-03-31 |title=Why Kalpop Music Is A Revolutionary Genre |url=https://www.nairobiupbeat.com/post/why-kalpop-music-is-a-revolutionary-genre |access-date=2021-09-11 |website=The Nairobi Upbeat |language=en}}</ref> DON SANTO<ref>{{Cite web |author=Reviewer |first=Upbeat |date=2021-04-01 |title=BIOGRAPHY AND CAREER OF DON SANTO |url=https://www.nairobiupbeat.com/post/biography-and-career-of-don-santo |access-date=2021-09-11 |website=The Nairobi Upbeat |language=en}}</ref><ref>{{Cite web |title=Artists & Industry |url=https://www.musicinafrica.net/directory/don-santo |access-date=2021-09-11 |website=Music In Africa |language=en}}</ref>。ケニアにはBadman Killa、Blessed Paul<ref>{{Cite web |author=Reviewer |first=Upbeat |date=2021-04-01 |title=Biography and Career of Blessed Paul |url=https://www.nairobiupbeat.com/post/biography-and-career-of-blessed-paul |access-date=2021-09-11 |website=The Nairobi Upbeat |language=en}}</ref>、Cash B、Jay Nuclear、Rekless、G-Youts (Washu B と Nicki Mulla)、Sleek Whizz、Chizei など、カルポップ音楽を演奏する多くのアーティストが存在する<ref>{{Cite web |author=Analyst |first=Upbeat |date=2021-03-31 |title=Why Kalpop Music Is A Revolutionary Genre |url=https://www.nairobiupbeat.com/post/why-kalpop-music-is-a-revolutionary-genre |access-date=2021-09-11 |website=The Nairobi Upbeat |language=en}}</ref>。

[[ロック・ミュージック]]に関しては、やはり英語圏である旧イギリス植民地で発達し易い傾向がある。ザンビアやジンバブエ、コンゴ、南アフリカ等では70年代からロック・バンドが活動している。南アフリカは特に白人が中心の社会を長年送ってきた関係か、白人向けのロックバンドが多数存在している。サブジャンルも60年代のビートミュージック、サイケデリック・ロックから始まり、パンクロック、ハードロック、ヘヴィメタル、ブルースロックと、ほぼ欧米と変わらないレベルでバンドが存在している。その他ムーブメントとして存在するのは70年代のザンビアで起った「[[ザムロック]]」である、旧来の[[ザンビアの音楽]]と英米の[[サイケデリック・ロック]]のフュージョンジャンルである。代表的なバンドとして[[ウィッチ (ザンビアのバンド)|W.I.T.C.H.]]、[[ザ・ピース (ザンビアのバンド)|The Peace]]、[[アマナズ|Amanaz]]等が存在する。ただしこのムーブメントは80年代終わり頃にエイズの蔓延と政情不安を原因としてほぼ滅んだ。西部および中央アフリカでは電気楽器自体の使用が不安定な関係から、あまり普及しているとは言えない（シーンが存在するレベルではないという意味）。

== 音楽業界 ==
アフリカのアーティストにとって、コンサートは業界で収入を得る数少ない方法の1つであった。著作権侵害と消費者行動の変化が、レコードの売上減少の背後にある。アフリカでは、[[著作権|著作権法]]の施行は依然として弱いままである。MusikBiは、アフリカで最初の合法的な[[音楽配信|音楽ダウンロード]]Web サイトである。ストリーミングを提供しておらず、アフリカのインターネット速度によって制限されている<ref>{{Cite news|url=https://www.theguardian.com/music/2016/feb/24/africas-first-music-download-service-launches-in-senegal|title=Africa's first music download service launches in Senegal|last=France-Presse|first=Agence|date=24 February 2016|newspaper=The Guardian|language=en-GB|issn=0261-3077|access-date=1 March 2016}}</ref>。アフリカ諸国 (ケニア、ガンビア、南アフリカ) では、アメリカの音楽に与えられた放送時間に対する抗議が見られた。ジンバブエでは、放送時間の75%を地元の音楽に割く必要がある。保護活動により、ジンバブエではアーバン・グルーヴスのような新しいジャンルの成長が見られた<ref>{{Cite web |url=http://musicinafrica.net/south-african-artists-fume-over-lack-radio-airplay |title=South African artists fume over lack of radio airplay |date=26 February 2016 |publisher=musicinafrica.net |access-date=1 March 2016}}</ref>。2016年、[[ソニー・ミュージック]]はナイジェリアにオフィスを開設し、アフリカでの事業を開始した。従来、西側の主要な国際スタジオのサービスはアフリカでは利用できず、彼らの音楽に対する地元の需要は著作権侵害によって満たされていた<ref>{{Cite web |url=http://www.billboard.com/articles/business/6890795/sony-music-lagos-nigeria-office |title=Sony Music's New Office in Africa Signals a Promising Near-Future for the Continent |website=Billboard |access-date=1 March 2016}}</ref>。

== 脚注 ==
{{脚注ヘルプ}}
{{reflist|2}}

== 外部リンク ==
*{{kotobank|アフリカ音楽}}
{{music-stub}}
{{DEFAULTSORT:あふりかのおんかく}}
{{世界の音楽}}
{{アフリカのポピュラー音楽のジャンル}}
{{Normdaten}}
[[Category:アフリカの音楽|*]]


text:
# Diplycosia trinervia
Diplycosia trinervia är en ljungväxtart som beskrevs av Adolph Daniel Edward Elmer. Diplycosia trinervia ingår i släktet Diplycosia och familjen ljungväxter. Utöver nominatformen finns också underarten D. t. urdanetensis.

wikiname: svwiki

title: Diplycosia trinervia

in_language: sv

wikitext:
{{robotskapad|Lsjbot|ljungväxt|datum=2014-07}}
{{Taxobox
| name = ''Diplycosia trinervia''
| status =
| image =
| image_caption =
| domain_sv =
| domain =
| regnum_sv = [[Växter]]
| regnum = Plantae
| divisio_sv = [[Kärlväxter]]
| divisio = Tracheophyta
| classis_sv = [[Tvåhjärtbladiga blomväxter]]
| classis = Magnoliopsida
| ordo_sv = [[Ljungordningen]]
| ordo = Ericales
| familia_sv = [[Ljungväxter]]
| familia = Ericaceae
| genus_sv =
| genus = [[Diplycosia]]
| species_sv =
| species = '''Diplycosia trinervia'''
| taxon = Diplycosia trinervia
| taxon_authority = [[Adolph Daniel Edward Elmer|Elmer]]
| range_map =
| range_map_caption = Utbredningsområde
| image2 =
| image2_caption =
| synonyms =
}}

'''''Diplycosia trinervia'''''<ref name = "C132"/> är en [[ljungväxter|ljungväxt]]art som beskrevs av [[Adolph Daniel Edward Elmer]]. ''Diplycosia trinervia'' ingår i [[släkte]]t ''[[Diplycosia]]'' och [[familj (biologi)|familjen]] [[ljungväxter]].<ref name = "COL"/><ref name = "source"/> Utöver nominatformen finns också underarten ''D. t. urdanetensis''.<ref name="COL"/>

== Källor ==
<references>
<ref name = "COL">{{webbref |url= http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2014/details/species/id/16620245|titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2014 Annual Checklist.|hämtdatum= 26 May 2014 |författare= Roskov Y., Kunze T., Orrell T., Abucay L., Paglinawan L., Culham A., Bailly N., Kirk P., Bourgoin T., Baillargeon G., Decock W., De Wever A., Didžiulis V. (ed)|datum= 2014|verk= |utgivare=Species 2000: Reading, UK.}}</ref>
<ref name = "C132">Elmer, 1911 ''In: Leaflets Philipp. Bot. 3: 1102''</ref>
<ref name = "source">[http://worldplants.webarchiv.kit.edu/ World Plants: Synonymic Checklists of the Vascular Plants of the World]</ref>
</references>

[[Kategori:Ljungväxter]]
[[Kategori:Diplycosia|trinervia]]

title: Systematik

Domän: Eukaryoter · Eukaryota

Rike: Växter · Plantae

Division: Kärlväxter · Tracheophyta

Klass: Tvåhjärtbladiga blomväxter · Magnoliopsida

Ordning: Ljungordningen · Ericales

Familj: Ljungväxter · Ericaceae

Släkte: Diplycosia

Art: Diplycosia trinervia

title: Vetenskapligt namn

Vetenskapligt namn: § Diplycosia trinervia

Auktor: Elmer


text:
# Sollevamento pesi ai Giochi della XXIX Olimpiade - 48 kg femminile

## Risultati
| Pos. | Paese         | Atleta                 | Strappo | Strappo | Strappo | Strappo   | Slancio | Slancio | Slancio | Slancio   | Totale |
| Pos. | Paese         | Atleta                 | 1       | 2       | 3       | Risultati | 4       | 5       | 6       | Risultati | Totale |
| ---- | ------------- | ---------------------- | ------- | ------- | ------- | --------- | ------- | ------- | ------- | --------- | ------ |
| 1    | Taipei cinese | Chen Wei-ling          | 84      | 87      | 87      | 84        | 108     | 112     | 115     | 112       | 196    |
| 2    | Corea del Sud | Im Jyoung-hwa          | 83      | 86      | 88      | 86        | 106     | 110     | 113     | 110       | 196    |
| 3    | Thailandia    | Pensiri Laosirikul     | 85      | 85      | 85      | 85        | 110     | 114     | 114     | 110       | 195    |
| 4    | Giappone      | Hiromi Miyake          | 80      | 82      | 82      | 80        | 105     | 110     | 110     | 105       | 185    |
| 5    | Francia       | Melanie Noël           | 75      | 78      | 80      | 80        | 97      | 100     | 100     | 97        | 177    |
| 6    | Giappone      | Misaki Oshiro          | 77      | 80      | 80      | 80        | 92      | 96      | 96      | 92        | 172    |
| 7    | Polonia       | Marzena Karpińska      | 79      | 82      | 82      | 79        | 92      | 92      | 97      | 92        | 171    |
| 8    | Canada        | Marilou Dozois-Prévost | 73      | 76      | 78      | 76        | 90      | 90      | 96      | 90        | 166    |
| 9    | Nicaragua     | Karla Moreno           | 65      | 65      | 71      | 65        | 83      | 83      | 85      | 85        | 150    |
| -    | Thailandia    | Pramsiri Bunphithak    | 84      | 84      | 84      | -         | -       | -       | -       | -         | -      |
| -    | Italia        | Genny Pagliaro         | 82      | 82      | 82      | -         | -       | -       | -       | -         | -      |
| DQ   | Cina          | Chen Xiexia            | 90      | 93      | 95      | 95        | 113     | 115     | 117     | 117       | 212    |
| DQ   | Turchia       | Sibel Özkan            | 86      | 88      | 88      | 88        | 108     | 108     | 111     | 111       | 199    |
| DQ   | Turchia       | Nurcan Taylan          | 84      | 84      | 84      | -         | -       | -       | -       | -         | -      |

wikiname: itwiki

in_language: it

wikitext:
{{Evento olimpico
|estinv =
|disciplina = Sollevamento pesi
|specialità = 48 kg femminile
|anno = 2008
|immagine =
|dim_img =
|didascalia =
|luoghi = [[Beihang University Gymnasium]]
|date = 9 agosto
|partecipanti = 14
|nazioni =
|oro = [[Chen Wei-ling]]
|oro_nazione = TPE
|argento = [[Im Jyoung-hwa]]
|argento_nazione = KOR
|bronzo = [[Pensiri Laosirikul]]
|bronzo_nazione = THA
|olimpiade precedente =
}}
{{Torna a|Sollevamento pesi ai Giochi della XXIX Olimpiade}}
{{SollevamentoPesiOlimpiadi2008}}

== Risultati ==
{| class="wikitable" bgcolor="#f7f8ff" cellpadding="3" cellspacing="0" border="1" style="text-align: center; font-size: 90%; border: gray solid 1px; border-collapse: collapse;"
|+
|-
! rowspan="2" width=50 | Pos.
! rowspan="2" width=130 | Paese
! rowspan="2" | Atleta
! colspan="4" | Strappo
! colspan="4" | Slancio
! rowspan="2" width=50 | Totale
|-
! 1
! 2
! 3
! Risultati
! 4
! 5
! 6
! Risultati
|- align="center" valign="top" bgcolor="#F7F6A8"
| 1
| align="left"| {{TPE}}
| align="left"| [[Chen Wei-ling]]
| 84
| <s>87</s>
| <s>87</s>
| 84
| 108
| 112
| <s>115</s><s></s>
| 112
| 196
|- align="center" valign="top" bgcolor="#DCE5E5"
| 2
| align="left"| {{KOR}}
| align="left"| [[Im Jyoung-hwa]]
| 83
| 86
| <s>88</s>
| 86
| 106
| 110
| <s>113</s>
| 110
| 196
|- align="center" valign="top" bgcolor="#FFDAB9"
| 3
| align="left"| {{THA}}
| align="left"| [[Pensiri Laosirikul]]
| <s>85</s>
| <s>85</s>
| 85
| 85
| 110
| <s>114</s>
| <s>114</s>
| 110
| 195
|- align="center" valign="top" bgcolor="#FFFFFF"
| 4
| align="left"| {{JPN}}
| align="left"| [[Hiromi Miyake]]
| 80
| <s>82</s>
| <s>82</s>
| 80
| 105
| <s>110</s>
| <s>110</s>
| 105
| 185
|- align="center" valign="top" bgcolor="#FFFFFF"
| 5
| align="left"| {{FRA}}
| align="left"| [[Melanie Noël]]
| 75
| 78
| 80
| 80
| 97
| <s>100</s>
| <s>100</s>
| 97
| 177
|- align="center" valign="top" bgcolor="#FFFFFF"
| 6
| align="left"| {{JPN}}
| align="left"| [[Misaki Oshiro]]
| 77
| 80
| <s>80</s>
| 80
| 92
| <s>96</s>
| <s>96</s>
| 92
| 172
|- align="center" valign="top" bgcolor="#FFFFFF"
| 7
| align="left"| {{POL}}
| align="left"| [[Marzena Karpińska]]
| 79
| <s>82</s>
| <s>82</s>
| 79
| <s>92</s>
| 92
| <s>97</s>
| 92
| 171
|- align="center" valign="top" bgcolor="#FFFFFF"
| 8
| align="left"| {{CAN}}
| align="left"| [[Marilou Dozois-Prévost]]
| 73
| 76
| <s>78</s>
| 76
| <s>90</s>
| 90
| <s>96</s>
| 90
| 166
|- align="center" valign="top" bgcolor="#FFFFFF"
| 9
| align="left"| {{NIC}}
| align="left"| [[Karla Moreno]]
| <s>65</s>
| 65
| <s>71</s>
| 65
| <s>83</s>
| 83
| 85
| 85
| 150
|- align="center" valign="top" bgcolor="#FFFFFF"
| -
| align="left"| {{THA}}
| align="left"| [[Pramsiri Bunphithak]]
| <s>84</s>
| <s>84</s>
| <s>84</s>
| -
| -
| -
| -
| -
| -
|- align="center" valign="top" bgcolor="#FFFFFF"
| -
| align="left"| {{ITA}}
| align="left"| [[Genny Pagliaro]]
| <s>82</s>
| <s>82</s>
| <s>82</s>
| -
| -
| -
| -
| -
| -
|- align="center" valign="top" bgcolor="pink"
| DQ
| align="left" | {{CHN}}
| align="left" | [[Chen Xiexia]]
| 90
| 93
| 95
| 95
| 113
| 115
| 117
| 117
| <s>212</s>
|- align="center" valign="top" bgcolor="pink"
| DQ
| align="left" | {{TUR}}
| align="left" | [[Sibel Özkan]]
| 86
| 88
| <s>88</s>
| 88
| <s>108</s>
| 108
| 111
| 111
| <s>199</s>
|- align="center" valign="top" bgcolor="pink"
| DQ
| align="left"| {{TUR}}
| align="left"| [[Nurcan Taylan]]
| <s>84</s>
| <s>84</s>
| <s>84</s>
| -
| -
| -
| -
| -
| -
|}
{{Portale|giochi olimpici}}

[[Categoria:Sollevamento pesi ai Giochi della XXIX Olimpiade]]

title: Informazioni generali

Luogo: Beihang University Gymnasium

Periodo: 9 agosto

title: Podio

Medaglia d'oro: Chen Wei-ling · Taipei cinese

Medaglia d'argento: Im Jyoung-hwa · Corea del Sud

Medaglia di bronzo: Pensiri Laosirikul · Thailandia

title: Edizione precedente e successiva

Atene 2004: Londra 2012

title: Sollevamento pesi a · Pechino 2008 ·

Uomini: Donne


text:
# Tanaecia munda
Tanaecia munda is een vlinder uit de onderfamilie Limenitidinae van de familie Nymphalidae. De wetenschappelijke naam van de soort is voor het eerst geldig gepubliceerd door Hans Fruhstorfer.

wikiname: nlwiki

title: Tanaecia munda

in_language: nl

wikitext:
{{Taxobox vlinder
| naam = ''Tanaecia munda''
| titelweergave = cursief
| afbeelding =
| familie = [[Nymphalidae]]
| onderfamilie = [[Limenitidinae]]
| geslacht = ''[[Tanaecia]]''
| w-naam = ''Tanaecia munda''
| auteur = Fruhstorfer
| datum =
| haakjes =
| commons =
| species =
}}

'''''Tanaecia munda''''' is een [[vlinders|vlinder]] uit de onderfamilie [[Limenitidinae]] van de familie [[Nymphalidae]].<ref>{{Brontabel|9999-Lepindex}}</ref> De wetenschappelijke naam van de soort is voor het eerst geldig gepubliceerd door [[Hans Fruhstorfer]].

{{Appendix}}
{{beginnetje|biologie|2013|04|01}}

[[Categorie:Tanaecia|munda]]

title: Tanaecia munda

Rijk: Animalia (Dieren)

Stam: Arthropoda (Geleedpotigen)

Klasse: Insecta (Insecten)

Orde: Lepidoptera (Vlinders)

Familie: Nymphalidae

Onderfamilie: Limenitidinae

Geslacht: Tanaecia

title: Soort

Portaal: Biologie · Insecten


text:
# LazyTown
LazyTown (originele titel LatiBær) is een IJslandse kinderserie voor televisie die in België op de zender Ketnet wordt uitgezonden en zowel in België als in Nederland via de kabel op de zender Boomerang te zien was. De serie, die werd geproduceerd in 2004 en uit 35 afleveringen bestaat, is gericht op kinderen tussen de 4 en 8 jaar. Reguliere beelden worden in LazyTown gecombineerd met zowel tekenfilmbeelden (reguliere animatie) als digitale animatie.
Het idee voor de serie is afkomstig van Magnús Scheving, die eveneens de rol van held Sportacus vertolkt. Scheving werd ooit tweede op het wereldkampioenschap aerobics en probeert door middel van de serie kinderen zin te laten krijgen in sport, beweging en goede voeding.
De serie is in het Engels opgenomen maar in het Nederlands nagesynchroniseerd.

## Verhaal
De serie speelt zich af in een stad genaamd LazyTown, waarvan de naam is afgeleid van het Engelse woord "lazy" (lui). De algemene luiheid komt al snel tot een eind wanneer Sportacus en zijn vriendin met felroze haren, Stephanie opduiken. Al snel is in LazyTown niets meer te zien van luiheid. Eén persoon verstoort echter dit beeld: Robbie Rotten. Hij wil simpelweg van zijn rust genieten en lekker luieren. Daarom probeert hij steeds weer met allerlei trucs en (altijd makkelijk herkenbare) verkleedpartijen om van Sportacus verlost te worden. Tegen deze held maakt hij keer op keer geen enkele kans.

## Cast

### Echte personen
| Personage                    | Gespeeld door                                                  | Vlaamse stem                                | Nederlandse stem |
| ---------------------------- | -------------------------------------------------------------- | ------------------------------------------- | ---------------- |
| Sportacus                    | Magnús Scheving                                                | Sam Verhoeven                               | Jürgen Theuns    |
| Stephanie                    | Julianna Rose Mauriello (seizoen 1–2) Chloe Lang (seizoen 3–4) | Wanda Joosten (seizoen 1, zang seizoen 1–2) | Elaine Hakkaart  |
| Robbie Rotten (Rotte Robbie) | Stefán Karl Stefánsson                                         | Door Van Boeckel                            | Paul Disbergen   |

### Poppen
| Personage                     | Bespeeld door         | Vlaamse stem                 | Nederlandse stem            |
| ----------------------------- | --------------------- | ---------------------------- | --------------------------- |
| Burgemeester Milford (Berend) | David Matthew Feldman | Sam Verhoeven                | Just Meijer                 |
| Bessie (Beppie)               | Julie Westwood        | Door Van Boeckel (seizoen 1) | Marjolein Algera            |
| Ziggy                         | Guðmundur Þór Kárason | Sam Verhoeven (seizoen 1)    | Dieter Jansen (seizoen 1–3) |
| Stingy (Vrekkie)              | Jodi Eichelberger     | Sam Verhoeven                | Danny Houtkooper            |
| Trixie                        | Sarah Burgess         | Wanda Joosten                | Melise de Winter            |
| Pixel                         | Ron Binion            | Door Van Boeckel             | Juliann Ubbergen            |

De achtjarige Stephanie is naast de heren Sportacus en Robbie Rotten de enige "echte" persoon in de serie. Alle andere personen in LazyTown zijn handpoppen.
Met de single "Bing Bang (Time To Dance)" bereikten de fictieve helden in 2006 de vierde plaats in de UK Singles Chart. De serie LazyTown is inmiddels al uitgezonden in 103 landen, waaronder in de Verenigde Staten door Nick Jr. en Viacom-onderdeel Noggin, in Latijns-Amerika door Discovery Kids en in het Verenigd Koninkrijk door Nick Jr. en BBC-onderdeel CBeebies. Sinds december 2014 is de Nederlandstalige versie toegevoegd aan Netflix, waarmee de serie ook on-demand beschikbaar is.

title: LazyTown

wikitext:
{{Infobox televisieprogramma
| titel        = LazyTown
| afbeelding   = Sportacus 1.jpg
| onderschrift = Sportacus, een van de personages in LazyTown
| genre        =
| speelduur    = ca. 30 minuten
| bedenker     = [[Magnús Scheving]]
| producer     =
| presentatie  =
| regie        =
| schrijver    =
| muziek       = [[Máni Svavarsson]]
| land         = {{IS}}
| taal         = [[Engels]], [[Nederlands]] (nagesynchroniseerd)
| netwerk      =
| zender       = {{BE-VLAG}} [[Ketnet]]
{{NL-VLAG}} [[Jetix]], [[Boomerang (zender)|Boomerang]], [[Z@ppelin]]
| start        = [[16 augustus]] [[2004]]
| einde        = [[13 oktober]] [[2014]]
| afleveringen = 104
| seizoenen    = 4
| website      = http://www.lazytown.com
| imdb         = 0396991
| tv_com       =
}}
'''LazyTown''' (originele titel ''LatiBær'') is een [[IJsland]]se kinderserie voor televisie die in [[België]] op de zender [[Ketnet]] wordt uitgezonden en zowel in België als in [[Nederland]] via de kabel op de zender [[Boomerang (zender)|Boomerang]] te zien was. De serie, die werd geproduceerd in 2004 en uit 35 afleveringen bestaat, is gericht op kinderen tussen de 4 en 8 jaar. Reguliere beelden worden in LazyTown gecombineerd met zowel [[tekenfilm]]beelden (reguliere animatie) als [[digitale animatie]].

Het idee voor de serie is afkomstig van [[Magnús Scheving]], die eveneens de rol van [[held]] ''Sportacus'' vertolkt. Scheving werd ooit tweede op het wereldkampioenschap [[aerobics]] en probeert door middel van de serie kinderen zin te laten krijgen in sport, beweging en goede voeding.<ref>{{Citeer web|werk=The Telegraph|taal=en|titel=LazyTown superhero Magnus Scheving on a health mission|datum=2009-01-09|url=https://www.telegraph.co.uk/finance/newsbysector/mediatechnologyandtelecoms/media/4209769/LazyTown-superhero-Magnus-Scheving-on-a-health-mission.html|archiefurl=https://web.archive.org/web/20180823110126/https://www.telegraph.co.uk/finance/newsbysector/mediatechnologyandtelecoms/media/4209769/LazyTown-superhero-Magnus-Scheving-on-a-health-mission.html|archiefdatum=2018-08-23}}</ref>

De serie is in het Engels opgenomen maar in het Nederlands nagesynchroniseerd.

== Verhaal ==
De serie speelt zich af in een stad genaamd LazyTown, waarvan de naam is afgeleid van het [[Engels]]e woord "lazy" (''lui''). De algemene luiheid komt al snel tot een eind wanneer Sportacus en zijn vriendin met felroze haren, Stephanie opduiken. Al snel is in LazyTown niets meer te zien van luiheid. Eén persoon verstoort echter dit beeld: Robbie Rotten. Hij wil simpelweg van zijn rust genieten en lekker luieren. Daarom probeert hij steeds weer met allerlei trucs en (altijd makkelijk herkenbare) verkleedpartijen om van Sportacus verlost te worden. Tegen deze held maakt hij keer op keer geen enkele kans.

== Cast ==
=== Echte personen ===
{| class="wikitable"
! Personage
! Gespeeld door
! Vlaamse stem
! Nederlandse stem
|-
| Sportacus || [[Magnús Scheving]] || [[Sam Verhoeven]] || [[Jürgen Theuns]]
|-
| Stephanie || [[Julianna Rose Mauriello]] (seizoen 1–2)
 [[Chloe Lang]] (seizoen 3–4) || [[Wanda Joosten]] (seizoen 1, zang seizoen 1–2) || [[Elaine Hakkaart]]
|-
| Robbie Rotten (Rotte Robbie) || [[Stefán Karl Stefánsson]] || [[Door Van Boeckel]] || [[Paul Disbergen]]
|}

=== Poppen ===
{| class="wikitable"
! Personage
! Bespeeld door
! Vlaamse stem
! Nederlandse stem
|-
| Burgemeester Milford (Berend) || [[David Matthew Feldman]] || [[Sam Verhoeven]] || [[Just Meijer]]
|-
| Bessie (Beppie) || [[Julie Westwood]] || [[Door Van Boeckel]] (seizoen 1) || [[Marjolein Algera]]
|-
| Ziggy || [[Guðmundur Þór Kárason]] || Sam Verhoeven (seizoen 1) || [[Dieter Jansen]] (seizoen 1–3)
|-
| Stingy (Vrekkie) || [[Jodi Eichelberger]] || Sam Verhoeven || [[Danny Houtkooper]]
|-
| Trixie || [[Sarah Burgess]] || [[Wanda Joosten]] || [[Melise de Winter]]
|-
| Pixel || [[Ron Binion]] || Door Van Boeckel || [[Juliann Ubbergen]]
|}

De achtjarige Stephanie is naast de heren Sportacus en Robbie Rotten de enige "echte" persoon in de serie. Alle andere personen in LazyTown zijn [[Poppenkast|handpoppen]].

Met de single "Bing Bang (Time To Dance)" bereikten de fictieve helden in 2006 de vierde plaats in de [[UK Singles Chart]]. De serie LazyTown is inmiddels al uitgezonden in 103 landen, waaronder in de [[Verenigde Staten]] door [[Nick Jr. (Verenigde Staten)|Nick Jr.]] en [[Viacom]]-onderdeel ''Noggin'', in [[Latijns-Amerika]] door [[Discovery Channel|Discovery Kids]] en in het [[Verenigd Koninkrijk]] door Nick Jr. en [[British Broadcasting Corporation|BBC]]-onderdeel [[CBeebies]]. Sinds december 2014 is de Nederlandstalige versie toegevoegd aan Netflix, waarmee de serie ook on-demand beschikbaar is.

== Externe link ==
* {{en}}[https://web.archive.org/web/20180520091215/http://lazytown.com/ LazyTown Officieel]

{{Appendix}}
[[Categorie:Media in IJsland|LazyTown]]
[[Categorie:Jeugdserie|LazyTown]]

title: LazyTown

Speelduur per afl.: ca. 30 minuten

Bedenker: Magnús Scheving

Muziek: Máni Svavarsson

Land van oorsprong: IJsland

Taal: Engels, Nederlands (nagesynchroniseerd)

title: Uitzendingen

Start: 16 augustus 2004

Einde: 13 oktober 2014

Zender: Ketnet · Jetix, Boomerang, Z@ppelin


text:
# Élections générales britanniques de 1708
Les élections générales britanniques de 1708 se sont déroulées en Grande-Bretagne du 30 avril au 7 juillet 1708. Ces élections sont remportées par le Parti whig.

wikiname: frwiki

in_language: fr

wikitext:
{{Infobox Élection
 | entete                 =
 | pays                   = Royaume-Uni
 | variante               = 1606
 | blason                 =
 | fond                   =
 | nom élection           = Élections générales britanniques de 1708
 | date élection          = {{date|30 avril 1708-|liens=oui}} au {{date|7 juillet 1708|liens=oui}}
 | endispute              = 558 sièges de la Chambre des communes
 (Majorité absolue : 280 sièges)
 | endispute2             =
 | élection précédente    = Élections générales britanniques de 1707
 | date précédente        = 1707
 | élection suivante      = Élections générales britanniques de 1710
 | date suivante          = 1710
 | type                   = [[Élections législatives]]
|votants                =
|participation          =
|participation pré      =

|image1                 = John Somers, Baron Somers by Sir Godfrey Kneller, Bt lowres color.jpg
|couleur1               = #FF8C00
|parti1                 = [[Parti whig (Royaume-Uni)|Parti whig]]
|chef1                  = [[John Somers]]
|votes1                 =
|pourcentage1           =
|pourcentage1 pré       =
|sièges1                = 291
|sièges1 pré            = 246

|image2                 = Sidney Godolphin, 1st Earl of Godolphin by Sir Godfrey Kneller, Bt (2).jpg
|couleur2               = #0087DC
|parti2                 = [[Parti conservateur (Royaume-Uni)|Parti tory]]
|chef2                  = [[Sidney Godolphin]]
|votes2                 =
|pourcentage2           =
|pourcentage2 pré       =
|sièges2                = 222
|sièges2 pré            = 267

|poste                  =
|prédécesseur           =
|parti prédécesseur     =
|successeur             =
|parti successeur       =

}}

Les '''élections générales britanniques de 1708''' se sont déroulées en Grande-Bretagne du {{date-|30 avril}} au {{date|7 juillet 1708}}. Ces élections sont remportées par le Parti whig.

{{Palette|Élections en Grande-Bretagne}}

{{Portail|politique britannique|XVIIIe siècle}}

[[Catégorie:Élections générales au Royaume-Uni|1708]]
[[Catégorie:Élection en 1708|Royaume-Uni]]
[[Catégorie:1708 en Europe]]

title: 558 sièges de la Chambre des communes · (Majorité absolue : 280 sièges)

30 avril au 7 juillet 1708

title: Type d’élection

Type d’élection: modifier - modifier le code - voir Wikidata


text:
# Арановський Марк Генріхович
Марк Генріхович Арановський (25 серпня 1928 — 16 грудня 2009) — російський музикознавець. Заслужений діяч мистецтв Росії.
Народився в родини інженера-економіста Генріха Григоровича Арановского і його дружини Пановко Софії Іллівни. Закінчив Ленінградську консерваторію (1952), учень Емілії Фрід, потім 1966 року закінчив аспірантуру Ленінградського інституту театру, музики та кінематографії (кандидатська дисертація «Мелодійний стиль Сергія Прокоф'єва»).
Доктор мистецтвознавства (1981, дисертація «Російська симфонія післявоєнного часу».
В 1966–1980 старший науковий співробітник Ленінградського інституту театру, музики та кінематографії.
З 1980 працював у Державному інституті мистецтвознавства в Москві (від 1991 завідувач відділу музики, від 1993 професор).

## Основні праці
- «Мелодика Прокоф'єва» (на основі кандиданьської дисертації), 1969.
- «Симфонічні шукання» (1979).
- «Синтаксична структура мелодії» (1991).
- «Музичний текст. Структура та властивості» (1998).
- Підготував факсимільне видання, транскрипцію та музикознавчий коментар «Початкового плану» опери М. І. Глінки «Руслан і Людмила» (2004).

wikiname: ukwiki

title: Арановський Марк Генріхович

in_language: uk

wikitext:
{{Інші значення|тип = прізвище|Арановський}}
{{Науковець}}
'''Марк Генріхович Арановський''' ({{ДН|25|8|1928}} — {{ДС|16|12|2009}}) — російський [[музикознавство|музикознавець]]. [[Заслужений діяч мистецтв Росії]].

Народився в родини інженера-економіста Генріха Григоровича Арановского і його дружини Пановко Софії Іллівни. Закінчив [[Ленінградська консерваторія|Ленінградську консерваторію]] ([[1952]]), учень [[Фрід Емілія Лазарівна|Емілії Фрід]], потім [[1966]] року закінчив аспірантуру [[Ленінградський державний інститут театру, музики та кінематографії|Ленінградського інституту театру, музики та кінематографії]] (кандидатська [[дисертація]] «Мелодійний стиль Сергія Прокоф'єва»).

[[Доктор наук|Доктор мистецтвознавства]] ([[1981]], дисертація «Російська симфонія післявоєнного часу».

В [[1966]]–[[1980]] старший науковий співробітник [[Санкт-Петербурзька державна академія театрального мистецтва|Ленінградського інституту театру, музики та кінематографії]].

З [[1980]] працював у [[Державний інститут мистецтвознавства|Державному інституті мистецтвознавства]] в [[Москва|Москві]] (від [[1991]] завідувач відділу музики, від [[1993]] [[професор]]).

== Основні праці ==
* «Мелодика Прокоф'єва» (на основі кандиданьської дисертації), [[1969]].
* «Симфонічні шукання» ([[1979]]).
* «Синтаксична структура мелодії» ([[1991]]).
* «Музичний текст. Структура та властивості» ([[1998]]).
* Підготував факсимільне видання, транскрипцію та музикознавчий коментар «Початкового плану» опери [[Глинка Михайло Іванович|М. І. Глінки]] [[Руслан і Людмила (опера)|«Руслан і Людмила»]] ([[2004]]).

== Посилання ==
* [http://archive.svoboda.org/programs/otbl/2004/otbl.053004.asp Марк Арановський в програмі Радіо «Свобода» до 200-річчя М. І. Глінки] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120325221228/http://archive.svoboda.org/programs/otbl/2004/otbl.053004.asp |date=25 березня 2012 }}

{{ac}}

[[Категорія:Російські музикознавці]]
[[Категорія:Доктори мистецтвознавства Росії]]

title: Арановський Марк Генріхович

Народився: 25 серпня 1928 · Ленінград, РСФРР, СРСР

Країна: СРСР · Росія

Діяльність: музикознавець, викладач університету

Alma mater: Санкт-Петербурзька державна консерваторія імені Миколи Римського-Корсакова

Галузь: музикознавство

Науковий ступінь: доктор мистецтвознавства